Allmän karaktär Vrigstads kyrkogård är rektangulär med kyrkan förskjuten mot norr. Den södra tredjedelen är utvidgningen från 1971. Strax norr om kyrkogården går riksväg 30. Kyrkogården består av tolv mindre kvarter med rygghäckar Omgärdning Den kallmur som omgärdar kyrkogården är från 1860-talet. När utvidgningen i söder skedde togs den gamla muren tillvara och återanvändes med skillnaden att den fogades med cement. Vid den gamla sträckningen finns klackar sparade. På muren växer mossa och sedum. Ingångar Kyrkogården har tre ingångar; huvudingången ligger i norr och de andra i sydväst samt öst. De har båda dekorativt utformade järngrindar varav den norra är fäst i grindstolpar av granit och de övriga direkt i muren. Vegetation Runt den gamla delen av kyrkogården finns en äldre trädkrans av lönn och ask, träden står kvar längs mellan kyrkogårdsdelarna. Utvidgningen omgärdas på tre sidor av lind. Över hela kyrkogården finns rygghäckar, av tuja i väster, måbär på den gamla kyrkogårdens södra del och idegran i öster och på utvidgningen. Norr, väster och söder om kyrkan finns ett antal pelarblodbok och paraplyalm. I kvarteren söder om koret finns ett större antal träd; pelarek, paradisäpple, paraplybjörk och rönn. På utvidgningen används vegetationen som en del av upplevelsen av kyrkogårdsrummet och här fi nns oxel, spirea, körsbär, rododendron, pelarek, ölandstok, tuja och en. Gångsystem Det ursprungliga grusgångssystemet är till viss del igenlagt till förmån för gräs men ännu fi nns ett relativt välutvecklat system kvar. I kvarteren fanns tidigare gångar av plattor. Gravvårdstyper Det är den låga och breda gravvårdstyp som blev modern under 1930-talet som dominerar på Vrigstads kyrkogård. Längs muren finns ett antal större och mer högresta vårdar, det är även här som de återstående grusgravarna med omgärdning fi nns. Trots de homogena proportionerna varierar gravvårdarnas utformning beroende på tillkomsttid. De äldsta har kraftigare dekoration med rötter i klassicismen, vårdar från 196070-talen har diskret eller ingen utsmyckning och yngre vårdar har en mer asymmetrisk form och individuell stil. Byggnader På den nordvästra delen av utvidgningen står ett bårhus som ritades av Ragnar Ekstedt och invigdes 1971. Den rektangulära byggnaden har spritputsade fasader avfärgade i vitt, med gavelrösten i tjärad lockpanel. Det branta sadeltaket är klätt med plåt och den kopparklädda dubbeldörren i väster dekoreras av två kors. Beskrivning av enskilda kvarter, för kvartersindelning. Kvarter A-B Allmän karaktär Kvarteren ligger öster om kyrkan och här fi nns rygghäckar av idegran som står i nord-sydlig riktning. Tidigare fanns gångar av plattor men av dessa finns inga spår idag. Gravvårdstyper Gravvårdarna är daterade från 1899 till 2005 med flest vårdar från 1940-60-talen. Den äldsta vården är en häll, här finns ett fåtal något högre vårdar men det är den låga och breda typen som dominerar. Dessa är sparsmakat dekorerade helt enligt det efterkrigstida modet. Under 1990-talet blev det modernt med mer asymmetriska former på vården. En del titlar förekommer till exempel tjänsteman, skomakaren, sjömannen, kronojägare och färgmästaren. Kvarter C-D Allmän karaktär Kvarter C och D är den södra delen av gamla kyrkogården. Kvarteren har korta meterhöga rygghäckar av måbär i nord-sydlig riktning och här finns även flertalet träd, till exempel paradisäpple och pelarek. Gravvårdstyper Det är den låga efterkrigstida vården som är vanligast i kvarteren, det största antalet är från 1940- och 1970-80-talen. Ett fåtal äldre vårdar är mer högresta än de övriga. I kvarter E finns områdets äldsta vård, ett granitkors på hög sockel med omgärdning av pållare och kätting. I den mellersta delen av kvarter E finns en rad med stenkors resta över polacker som kom till IMs hem i Vrigstad efter andra världskriget. Korsen är enkla med enbart namn och årtal. På en handfull av kvarterens vårdar finns titlar, bland andra prosten, hemmansägare, lärarinnan, arrendatorn och trävaruhandlaren. Kvarter E-F Allmän karaktär Väster om kyrkan ligger kvarter E och F. De delas av en grusgång och liksom på den övriga kyrkogården finns här nord-sydliga rygghäckar. De är meterhöga och av tuja. Gravvårdstyper I dessa kvarter är samtliga vårdar från 1900-talet och det stora flertalet från 1960-70-talen. Det visar sig tydligt i utformningen av vårdarna med de låga och breda formerna som blev moderna under 1930-talet och som lever kvar i våra dagar. De yngre vårdarna har en mer asymmetrisk form och är i många fall inspirerade av den naturliga stenen. Titlar finns på ett mindre antal av vårdarna, nämnas kan lantbrukaren, rektor, bankkamrer, smedmästaren nämndeman och korpral. Kvarter G-I Allmän karaktär Längs med muren runt den gamla kyrkogården ligger de tre kvarteren G, H och I. Dessa har en mer ålderdomlig karaktär än den övriga kyrkogården med en större blandning av vårdar. Här fi nns heller inga rygghäckar utan vårdarna står i mer eller mindre jämna rader på en gräsmatta. Gravvårdstyper Gravvårdstyperna i området skiljer sig åt liksom på den övriga kyrkogården. Här finns ett relativt stort antal äldre vårdar, varav 13 från 1800-talet. De äldsta är smides- eller gjutjärnskors. Här fi nns dessutom samtliga av kyrkogårdens grusgravar. Det stora fl ertalet av vårdarna är från 1930-talet och framåt och har den låga form som dominerat under 1900-talet. Ett antal av dessa har fl yglar som visar att de tidigare varit kombinerade med en grusbädd. Titlar är vanligt förekommande i kvarteren, något som är att vänta med vårdar av den här åldern. Här fi nns bland andra häradsskrivaren, sjuksköterskan, källaremästare vägbyggare, operasångare doktor och landsfiskal. Kvarter K-M Allmän karaktär Kvarteren innefattar hela utvidgningen från 1971. Området har en modern utformning med mycket växtlighet som till exempel körsbär, oxel och ölandstok. Även här fi nns rygghäckar i nord-sydliga rader av idegran. Central i området, i kvarter L, finns en stenrundel med bänkar. I det nordöstra hörnet av området finns Ragnar Ekstedts bårhus som är samtida med utvidgningen. Gravvårdstyper Gravvårdstyperna är av förklarliga skäl moderna och dateras från 1974 till 2007. De äldre har, enligt tidens ideal, en måttfull om någon dekoration medan de yngsta har en mer fantasifull utsmyckning. Endast två vårdar har titlar: missionär och musikdirektör.
Sävsjö kn, VRIGSTAD 3:88 VRIGSTADS KYRKA
21300000006940 http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21300000006940 Bebyggelse - anläggning Sävsjö kn, VRIGSTAD 3:88 VRIGSTADS KYRKA VRIGSTADS KYRKA Text saknas för närvarandeVrigstads kyrkogård har medeltida anor, den förra kyrkan byggdes i början av 1100-talet. Dendrokronologiska tester på ett remstycke från den gamla kyrkan visar att virket fälldes i slutet av 1000-talet. Den nuvarande kyrkan byggdes under 1860-talet norr om den gamla efter ritningar av Fredrik Wilhelm Scholander, arkitekt vid Överintendentsämbetet. Den gamla kyrkan låg strax söder om det nuvarande koret. Den äldsta delen av kyrkogården ligger söder om den plats där den gamla kyrkan låg. Det var först 1810 som den västra delen av kyrkogården kom till användning. När den nya kyrkan byggdes 1865 fl yttades landsvägen cirka 30 meter norrut eftersom den gamla landsvägen skulle komma att gå mitt genom kyrkan. Även sockenstugan var tvungen att rivas och byggas ny ity den gamla stod i vägen för kyrkan. Efter dessa omvälvande förändringar har mest mindre ingrepp gjorts i kyrkogårdsmiljön. Belysning sattes upp 1959 och 1961 undersöktes och målades en gravvård med runskrift, den så kallade Vrigstadkistan. Fortfarande 1962 fanns spår av den gamla kyrkan kvar, de dåvarande kyrkogårdsgrindarna härstammade från denna. Under 1960-talet blev det allt tydligare att kyrkogården blivit för liten för befolkningen i Vrigstad och 1968 kom Ragnar Ekstedt med ett förslag på kyrkogårdsutvidgning på 400 kvm. Denna genomfördes och invigdes 1971 av biskop Olof Sundby, Växjö. Muren mellan gamla och nya kyrkogårdarna hade då tagits bort och gamla träd ersatts med vad som kallades nödvändiga planteringar. Stenarna i den avlägsnade muren fogades ihop till en ny mur på betongsockel kring det nya områdetText saknas för närvarande Län: Jönköping, Kommun: Sävsjö http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/rdf/21300000006940 http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/xml/21300000006940 http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/html/21300000006940 Riksantikvarieämbetet RAÄ Bebyggelseregistret - anläggning 1.1 2024-10-23
Vrigstads kyrkogård har medeltida anor, den förra kyrkan byggdes i början av 1100-talet. Dendrokronologiska tester på ett remstycke från den gamla kyrkan visar att virket fälldes i slutet av 1000-talet. Den nuvarande kyrkan byggdes under 1860-talet norr om den gamla efter ritningar av Fredrik Wilhelm Scholander, arkitekt vid Överintendentsämbetet. Den gamla kyrkan låg strax söder om det nuvarande koret. Den äldsta delen av kyrkogården ligger söder om den plats där den gamla kyrkan låg. Det var först 1810 som den västra delen av kyrkogården kom till användning. När den nya kyrkan byggdes 1865 fl yttades landsvägen cirka 30 meter norrut eftersom den gamla landsvägen skulle komma att gå mitt genom kyrkan. Även sockenstugan var tvungen att rivas och byggas ny ity den gamla stod i vägen för kyrkan. Efter dessa omvälvande förändringar har mest mindre ingrepp gjorts i kyrkogårdsmiljön. Belysning sattes upp 1959 och 1961 undersöktes och målades en gravvård med runskrift, den så kallade Vrigstadkistan. Fortfarande 1962 fanns spår av den gamla kyrkan kvar, de dåvarande kyrkogårdsgrindarna härstammade från denna. Under 1960-talet blev det allt tydligare att kyrkogården blivit för liten för befolkningen i Vrigstad och 1968 kom Ragnar Ekstedt med ett förslag på kyrkogårdsutvidgning på 400 kvm. Denna genomfördes och invigdes 1971 av biskop Olof Sundby, Växjö. Muren mellan gamla och nya kyrkogårdarna hade då tagits bort och gamla träd ersatts med vad som kallades nödvändiga planteringar. Stenarna i den avlägsnade muren fogades ihop till en ny mur på betongsockel kring det nya området