http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21000001469500
type: Entity
context: Context
  to time: 1910-12-31
  from time: 1908-01-01
  context type: produce
  context super type: create
item label: ÅRE BERGBANA
url: https://bebyggelseregistret.raa.se/bbr2/anlaggning/visaHistorik.raa
context: Context
  municipality: http://kulturarvsdata.se/resurser/aukt/geo/municipality#2321
  county: http://kulturarvsdata.se/resurser/aukt/geo/county#23
  municipality name: Åre
  county name: Jämtland
  coordinates: 13.091275398772387,63.405290457453916 13.090589902730644,63.40489036207456 13.09038969960847,63.40491739388718 13.090290102623856,63.404861442059094 13.088860609220115,63.40408728984956 13.087723341286699,63.40359288488299 13.087299368614781,63.40341526750812 13.086339335843004,63.40308196851374 13.085380232909417,63.402768390485114 13.083879066180456,63.40224389393983 13.082564034001013,63.401810992758435 13.081105476457358,63.401309904274186 13.079371073906687,63.40074510261829 13.079426424128172,63.40070881330992 13.078865147440103,63.400519116243935 13.077938176407255,63.40023111924531 13.077894918442553,63.40022075144649 13.07766349431708,63.400143139826035 13.077554345152775,63.39999896891408 13.077594855562689,63.39997798527309 13.077334945090042,63.399873990043474 13.077320997152645,63.39978652909796 13.077186721157327,63.39973807322568 13.077109615502257,63.399714088144904 13.077027862116324,63.39969103699686 13.07693645637844,63.399671294368844 13.076933021718773,63.399670556843425 13.076866868571724,63.39966063465872 13.076765579311667,63.39965453082452 13.076665373500683,63.399656467663085 13.076568946769667,63.399666257025636 13.076478195877735,63.39968786571618 13.076376012861829,63.39972948457096 13.076121318656007,63.39963529822146 13.076119594853068,63.39963472736096 13.076079740743216,63.39962169353726 13.07624811146376,63.39952311319982 13.075795136298753,63.39937236226083 13.075658875208546,63.39942711399767 13.075164146876313,63.399653845219454 13.075386765458012,63.39973810266484 13.075645382975381,63.399623698901735 13.0758256807128,63.39968244522482 13.07596627281081,63.399675738036166 13.076264578102926,63.39977111344081 13.07632946298277,63.39979189992811 13.076280309553233,63.3998357859308 13.076242127959215,63.39988177682599 13.076225309053223,63.39991913144357 13.076233644815556,63.399933688984326 13.07625117628665,63.39996431493776 13.076289887059517,63.40000458993323 13.076344362815698,63.40003699716956 13.076419554453185,63.4000743158…
  context type: produce
  context super type: interact
  cadastral unit: Mörviken 1:75 och 2:97
item class name: Bergbana
item specification: ItemSpecification
  spec: Byggnadsminne (BM) 3 kap. KML (2008-08-20)
item description: ItemDescription
  type: Historik
  desc: Åre bergbana ingick som en del av det stora Åreprojektet från 1906-07. Mannen bakom projektet var ingenjör Carl Olof Rahm, som besökte Åre första gången 1903 och där fick idén att skapa en internationell turistort för vintersport. I Åre fanns alla möjligheter att skapa, som någon sagt, ett svenskt Davos. Här fanns de topografiska och klimatologiska förutsättningarna samt goda kommunikationer tack vare järnvägen som invigts 1882. Dessutom hade Åre redan en ryktbarhet som en av Sveriges främsta luftkurorter. Till den idéhistoriska bakgrunden för Åreprojektet hör också dess roll i ett nationalistiskt perspektiv. Genombrottet i allmänhet för vinterturism och skidåkning och för Åre i synnerhet har en direkt koppling till fjällens betydelse i det svenska nationsbygget, som fick extra näring efter unionsupplösningen 1905. En bergbana i Åre var år 1907 ingen helt ny idé. Redan i STF:s årsskrift från 1891 hade en sådan föreslagits längs med Åreskutan. I Åreprojektet ingick ett mer konkret bergbaneförslag, utarbetat av major Harald Lemke vid Kungl. Väg- och Vattenbyggnads Corpsen. Till Åreprojektet bifogades också en stadsplan för Åre, färdigställd av arkitekt Per-Olof Hallman. Förutom bergbanan föreslogs byggande av flera hotell, villor, kraftstation och vägar. Eftersom projektet var mycket omfattande och krävde många intressenter, bildade Rahm år 1908 ett aktiebolag, Åre AB (Årebolaget). Rahm förvärvade för Årebolagets räkning stora markområden. Major Lemke anlitades som teknisk expert för bergbanan och började skissa på dess sträckning. Bergbanan var från början tänkt att dras ända upp till Mörvikshummelns topp, med en första etapp från torget till Östra platån. Det fanns även förhoppningar om att i framtiden kunna dra den hela vägen upp till Åreskutans topp. I september 1908 påbörjades arbetet med bergbanan. Året därpå avgick den första turen och den 7 mars 1910 invigdes bergbanan och restaurang Fjällstugan, senare Fjällgården, som ligger intill bergstationen. Den ca 800 …
item super type: object
context: Context
  to time: 1910-12-31
  from time: 1908-01-01
  context type: produce
  context super type: create
item name: ItemName
  type: Nuvarande kategorier
  name: Bergbana
item name: ItemName
  type: Historiska/ursprungliga kategorier
  name: Bergbana
context: Context
  to time: 2008-08-20
  from time: 2008-08-20
  context type: explore
  context super type: interact
  context label: Byggnadsminne (BM) 3 kap. KML
service organization full: Riksantikvarieämbetet
service organization: RAÄ
build date: 2024-10-23
has part: http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21400000560368
has part: http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21400000527537
presentation: 21000001469500 http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21000001469500 Bebyggelse - anläggning Åre kn, MÖRVIKEN 1:75 M.FL. ÅRE BERGBANA ÅRE BERGBANA Åre bergbana ingick som en del av det stora Åreprojektet från 1906-07. Mannen bakom projektet var ingenjör Carl Olof Rahm, som besökte Åre första gången 1903 och där fick idén att skapa en internationell turistort för vintersport. I Åre fanns alla möjligheter att skapa, som någon sagt, ett svenskt Davos. Här fanns de topografiska och klimatologiska förutsättningarna samt goda kommunikationer tack vare järnvägen som invigts 1882. Dessutom hade Åre redan en ryktbarhet som en av Sveriges främsta luftkurorter. Till den idéhistoriska bakgrunden för Åreprojektet hör också dess roll i ett nationalistiskt perspektiv. Genombrottet i allmänhet för vinterturism och skidåkning och för Åre i synnerhet har en direkt koppling till fjällens betydelse i det svenska nationsbygget, som fick extra näring efter unionsupplösningen 1905. En bergbana i Åre var år 1907 ingen helt ny idé. Redan i STF:s årsskrift från 1891 hade en sådan föreslagits längs med Åreskutan. I Åreprojektet ingick ett mer konkret bergbaneförslag, utarbetat av major Harald Lemke vid Kungl. Väg- och Vattenbyggnads Corpsen. Till Åreprojektet bifogades också en stadsplan för Åre, färdigställd av arkitekt Per-Olof Hallman. Förutom bergbanan föreslogs byggande av flera hotell, villor, kraftstation och vägar. Eftersom projektet var mycket omfattande och krävde många intressenter, bildade Rahm år 1908 ett aktiebolag, Åre AB (Årebolaget). Rahm förvärvade för Årebolagets räkning stora markområden. Major Lemke anlitades som teknisk expert för bergbanan och började skissa på dess sträckning. Bergbanan var från början tänkt att dras ända upp till Mörvikshummelns topp, med en första etapp från torget till Östra platån. Det fanns även förhoppningar om att i framtiden kunna dra den hela vägen upp till Åreskutans topp. I september 1908 påbörjades arbetet med bergbanan. Året därpå avgick den för…
is part of: http://kulturarvsdata.se/raa/bbrb/21220000002605
item number: ItemNumber
  type: Anläggningsnamn
  number: Åre kn, MÖRVIKEN 1:75 M.FL. ÅRE BERGBANA
item title: ÅRE BERGBANA
item specification: ItemSpecification
  spec: Byggnadsminne (BM) 3 kap. KML (2008-08-20)
item description: ItemDescription
  type: Beskrivning Inventeringsår
is part of: http://kulturarvsdata.se/raa/bbrb/21220000013703
item type: building
created date: 2009-07-29
ksamsok version: 1.1
has part: http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/21000001469680
item description: ItemDescription
  type: Beskrivning Inventeringsår
data quality: raw
last changed date: 2011-09-27
media type: text/plain
context: Context
  to time: 2008-08-20
  from time: 2008-08-20
  context type: explore
  context super type: interact
  context label: Byggnadsminne (BM) 3 kap. KML
service name: bbra
item description: ItemDescription
  type: Historik
  desc: Åre bergbana ingick som en del av det stora Åreprojektet från 1906-07. Mannen bakom projektet var ingenjör Carl Olof Rahm, som besökte Åre första gången 1903 och där fick idén att skapa en internationell turistort för vintersport. I Åre fanns alla möjligheter att skapa, som någon sagt, ett svenskt Davos. Här fanns de topografiska och klimatologiska förutsättningarna samt goda kommunikationer tack vare järnvägen som invigts 1882. Dessutom hade Åre redan en ryktbarhet som en av Sveriges främsta luftkurorter. Till den idéhistoriska bakgrunden för Åreprojektet hör också dess roll i ett nationalistiskt perspektiv. Genombrottet i allmänhet för vinterturism och skidåkning och för Åre i synnerhet har en direkt koppling till fjällens betydelse i det svenska nationsbygget, som fick extra näring efter unionsupplösningen 1905. En bergbana i Åre var år 1907 ingen helt ny idé. Redan i STF:s årsskrift från 1891 hade en sådan föreslagits längs med Åreskutan. I Åreprojektet ingick ett mer konkret bergbaneförslag, utarbetat av major Harald Lemke vid Kungl. Väg- och Vattenbyggnads Corpsen. Till Åreprojektet bifogades också en stadsplan för Åre, färdigställd av arkitekt Per-Olof Hallman. Förutom bergbanan föreslogs byggande av flera hotell, villor, kraftstation och vägar. Eftersom projektet var mycket omfattande och krävde många intressenter, bildade Rahm år 1908 ett aktiebolag, Åre AB (Årebolaget). Rahm förvärvade för Årebolagets räkning stora markområden. Major Lemke anlitades som teknisk expert för bergbanan och började skissa på dess sträckning. Bergbanan var från början tänkt att dras ända upp till Mörvikshummelns topp, med en första etapp från torget till Östra platån. Det fanns även förhoppningar om att i framtiden kunna dra den hela vägen upp till Åreskutans topp. I september 1908 påbörjades arbetet med bergbanan. Året därpå avgick den första turen och den 7 mars 1910 invigdes bergbanan och restaurang Fjällstugan, senare Fjällgården, som ligger intill bergstationen. Den ca 800 …