Statens museer för världskultur - Världskulturmuseet
tråd av växtfiber
Bomullssnöre
frö
bastsnöre
Flätning av palmblad
Bolinder, Gustaf Wilhelm
1.3.0 2026-08-25 Bolinder, Gustaf Wilhelm Rådata 1779 samling Statens museer för världskultur - Världskulturmuseet SMVK-VKM Samling http://kulturarvsdata.se/SMVK-VKM/samling/1779 1957.33 1957.33.0001-0086 Till denna samling har följande ingress lämnats: Samlingen gjord undern delar av första halvåret 1955 av prof. Gustav Bolinder, efter dennes död, 16 juli 1957, inköpt av hans hustyru Ester Bolinder, Kronobergsgatan 17, Stockholm K, för kronor 1500Kr. Likvid erlagd i januari 1958. Samlingarna grupperas efter stammar enligt följande: Nris 1 - 19: yaruru. " 20 - 34: panare. " 35 - 78: piaroa. " 79 - 85: puinabe och Nr 86 : utan stamuppgift. Källor vid katalogiseringen: 1. Intervju i Svenska Dagbladet med Bolinder den 19 augusti 1955 vid hans återkomst till Sverige med Johnson-båt till Göteborg från Venezuela. 2. Gustav Bolinder: Indiansommar. Stockholm 1957, 202 sid (Boken på grund av författarens sjukdom delvis färdigskriven av hustrun). 3. Vincenzo Petrullo: The Yaruros of the Capanaparo River Venezuela. (Bureau of AAmerican Ethnology, Bullentin 123, pp. 161-290 (m.ill), Washington, D.C.: 1939 (Anthropological Papers, No. 11)). 4. The Languages of south American Indians by J. Alden Mason, pp. 157-317 i vol 6 av "Handbook of south American Indians", BAE, Bullentin 143, Washington, D.C., 1950. 5. Food-gathering tribes of Venezuela Llanos, by Paul Kirchhoff, pp. 445-468 i Vol. 4 av "Handbook of south American Indians", BAE, Bullentin 143, Washington D.C.: 1948. 6. av Bolinder skriven synnerlige fragmentarisk lista (här bifogad). Allmän kommentar: Det är av samlarens bok och hans lista synnerligen svårt att få fast grepp om var samlingarna verkligen gjorts. Listan meddelar endast för yaruro-föremålen (y): "Rio Sinaruco (huvudskaligen)"; för panare-föremålen (pa) "pr Caicara"; för huvudgruppen piaroa-före3målen (pi) endast "Venezuela" och för puinabe-föremålen (vilka av samlaren märkts med pu) inget alls. Föremålet 86 (en kam) omärkt och ej med på listan. De närmare preciserade uppgifterna på katalogkorten ha gjorts efter vissa uppgifter i Bolinders populära reseskildring om färden. Själv sammanfattar han stammarna under "arbetsnamnet" pi-pu-pa, varmed han (p.62-63) avser piaroa, puinabe och panare. Med endast begränsad ledning av till boken hörande karta kan följande sägas om stamlokaliseringen: 1. yaruro: Enligt Bolinders "Indiansommar", p. 171, "vid de långa smala floderna Capanaparo och Sinaruco här i norr. Indianerna vid Sinaruco har nästan ingen förbindelse med vita". P. 172: " vattennomader". Enligt Kirchhoff (5), p.456 "the Yaruro live on sandy river banks and are mainly fishermen and hunters of river animals." "The original habitat of the Yaruro or Pumeh, as they call themselvs, is not well known. Today some 150 of them are found on the banks of the Capanaro River, and others are said to live on the Sinaruco River. The first missions were estasblished among them in 1739 by the Jesuits." (Samma arb. se sid. 456). För y:s språkliga ställning se Mason (4), p. 256. Bolinder (2) p. 149: "Sinarucos urfolk yaruro". 2. panare : Av Mason (4) på språkkartan försedda med carib-beteckningen, men nämns ej i uppräkningen p. 228 av stammar tillhörande Norra Centrala gruppen 2, ventuari-gruppen (som t. ex. en grannstam wöciare eller wökiare). Enligt Bolinder, reseskildringen sid. 116, var platsen Caicará s. om Orinoco utgångspunkt för besök hos panare, som sägas bo nära den platsen. Enligt sid. 126 syns det vara fråga om en by med panare, statligt skyddad från besök av främlingar. Svensken Sven Nehlin med hos panare (Bolinder, 2, p.115). 3. piaroa : föras av Mason (språkkartan) till sáliva-p, iaroa-grupp i s. Venezuela. Anses självständig (Mason p. 256). Bolinder talar i rseskildringen (p.76) om piaroa som giftberedare i "hela denna mellersta Orinoco-regionen" samt p. 66 om piaroa i "naturtillståndet, "om vi lämnar den stora floden (d.v.s. Ventuari) och gav oss uppför Mapiari". På samma sida nämns en plats "Corrmoto". Övriga uppgifter om piaroa-lokaler ytterst svävande. 4. puinabe:, även kända som puinave macú (se Mason (4), p. 255). På sid. 76 i Bolinders reseskildring nämns "puinabes vid Inirida" men också, p. 63, puinabe, "helt nära" d.v.s. atabapo. Enligt sid. 54 lokaliseras atabapo som liggande på "en udde, där floden med samma namn gjuter sitt klara mörka vatten i Orinocos grumliga böljor. Atabapo kommer söderifrån, medan Orinoco just vänder mot öster och samtidigt tar emot den väldiga Guaviare från väster- ett jättarnas möte. Strax innan sin förening har Guaviare och Orinoco mottagit var sin ytterligare biflod, Inrida och Ventuari." Som det i likhet med föregående stamlokalisering ej finns klara fakta att gå efter i Bolinders flytande reseskildring är bestämningarna på korten för puinabe osäker. Möjligen finns ytterligare uppgifter i statens Etnografiska Museum, dit huvuddelen av samlingen lämnats, men av säljaren har ej några sådana uppgifter meddelats. Göteborg den 13 maj 1958. S. Henry Wassén. (Generalkatalogen) 1957.33, 1957.33.0001-0086 Till denna samling har följande ingress lämnats: Samlingen gjord undern delar av första halvåret 1955 av prof. Gustav Bolinder, efter dennes död, 16 juli 1957, inköpt av hans hustyru Ester Bolinder, Kronobergsgatan 17, Stockholm K, för kronor 1500Kr. Likvid erlagd i januari 1958. Samlingarna grupperas efter stammar enligt följande: Nris 1 - 19: yaruru. " 20 - 34: panare. " 35 - 78: piaroa. " 79 - 85: puinabe och Nr 86 : utan stamuppgift. Källor vid katalogiseringen: 1. Intervju i Svenska Dagbladet med Bolinder den 19 augusti 1955 vid hans återkomst till Sverige med Johnson-båt till Göteborg från Venezuela. 2. Gustav Bolinder: Indiansommar. Stockholm 1957, 202 sid (Boken på grund av författarens sjukdom delvis färdigskriven av hustrun). 3. Vincenzo Petrullo: The Yaruros of the Capanaparo River Venezuela. (Bureau of AAmerican Ethnology, Bullentin 123, pp. 161-290 (m.ill), Washington, D.C.: 1939 (Anthropological Papers, No. 11)). 4. The Languages of south American Indians by J. Alden Mason, pp. 157-317 i vol 6 av "Handbook of south American Indians", BAE, Bullentin 143, Washington, D.C., 1950. 5. Food-gathering tribes of Venezuela Llanos, by Paul Kirchhoff, pp. 445-468 i Vol. 4 av "Handbook of south American Indians", BAE, Bullentin 143, Washington D.C.: 1948. 6. av Bolinder skriven synnerlige fragmentarisk lista (här bifogad). Allmän kommentar: Det är av samlarens bok och hans lista synnerligen svårt att få fast grepp om var samlingarna verkligen gjorts. Listan meddelar endast för yaruro-föremålen (y): "Rio Sinaruco (huvudskaligen)"; för panare-föremålen (pa) "pr Caicara"; för huvudgruppen piaroa-före3målen (pi) endast "Venezuela" och för puinabe-föremålen (vilka av samlaren märkts med pu) inget alls. Föremålet 86 (en kam) omärkt och ej med på listan. De närmare preciserade uppgifterna på katalogkorten ha gjorts efter vissa uppgifter i Bolinders populära reseskildring om färden. Själv sammanfattar han stammarna under "arbetsnamnet" pi-pu-pa, varmed han (p.62-63) avser piaroa, puinabe och panare. Med endast begränsad ledning av till boken hörande karta kan följande sägas om stamlokaliseringen: 1. yaruro: Enligt Bolinders "Indiansommar", p. 171, "vid de långa smala floderna Capanaparo och Sinaruco här i norr. Indianerna vid Sinaruco har nästan ingen förbindelse med vita". P. 172: " vattennomader". Enligt Kirchhoff (5), p.456 "the Yaruro live on sandy river banks and are mainly fishermen and hunters of river animals." "The original habitat of the Yaruro or Pumeh, as they call themselvs, is not well known. Today some 150 of them are found on the banks of the Capanaro River, and others are said to live on the Sinaruco River. The first missions were estasblished among them in 1739 by the Jesuits." (Samma arb. se sid. 456). För y:s språkliga ställning se Mason (4), p. 256. Bolinder (2) p. 149: "Sinarucos urfolk yaruro". 2. panare : Av Mason (4) på språkkartan försedda med carib-beteckningen, men nämns ej i uppräkningen p. 228 av stammar tillhörande Norra Centrala gruppen 2, ventuari-gruppen (som t. ex. en grannstam wöciare eller wökiare). Enligt Bolinder, reseskildringen sid. 116, var platsen Caicará s. om Orinoco utgångspunkt för besök hos panare, som sägas bo nära den platsen. Enligt sid. 126 syns det vara fråga om en by med panare, statligt skyddad från besök av främlingar. Svensken Sven Nehlin med hos panare (Bolinder, 2, p.115). 3. piaroa : föras av Mason (språkkartan) till sáliva-p, iaroa-grupp i s. Venezuela. Anses självständig (Mason p. 256). Bolinder talar i rseskildringen (p.76) om piaroa som giftberedare i "hela denna mellersta Orinoco-regionen" samt p. 66 om piaroa i "naturtillståndet, "om vi lämnar den stora floden (d.v.s. Ventuari) och gav oss uppför Mapiari". På samma sida nämns en plats "Corrmoto". Övriga uppgifter om piaroa-lokaler ytterst svävande. 4. puinabe:, även kända som puinave macú (se Mason (4), p. 255). På sid. 76 i Bolinders reseskildring nämns "puinabes vid Inirida" men också, p. 63, puinabe, "helt nära" d.v.s. atabapo. Enligt sid. 54 lokaliseras atabapo som liggande på "en udde, där floden med samma namn gjuter sitt klara mörka vatten i Orinocos grumliga böljor. Atabapo kommer söderifrån, medan Orinoco just vänder mot öster och samtidigt tar emot den väldiga Guaviare från väster- ett jättarnas möte. Strax innan sin förening har Guaviare och Orinoco mottagit var sin ytterligare biflod, Inrida och Ventuari." Som det i likhet med föregående stamlokalisering ej finns klara fakta att gå efter i Bolinders flytande reseskildring är bestämningarna på korten för puinabe osäker. Möjligen finns ytterligare uppgifter i statens Etnografiska Museum, dit huvuddelen av samlingen lämnats, men av säljaren har ej några sådana uppgifter meddelats. Göteborg den 13 maj 1958. S. Henry Wassén. (Generalkatalogen) Insamlad Bolinder, Gustaf Wilhelm Ursprung Sydamerika, Venezuela http://kulturarvsdata.se/SMVK-VKM/objekt/31064 http://kulturarvsdata.se/SMVK-VKM/objekt/31068 http://kulturarvsdata.se/SMVK-VKM/objekt/31072 http://kulturarvsdata.se/SMVK-VKM/objekt/31074 http://kulturarvsdata.se/SMVK-VKM/objekt/31075 http://kulturarvsdata.se/SMVK-VKM/objekt/31076 http://kulturarvsdata.se/SMVK-VKM/objekt/31077 http://kulturarvsdata.se/SMVK-VKM/objekt/31078 http://kulturarvsdata.se/SMVK-VKM/objekt/31079 http://kulturarvsdata.se/SMVK-VKM/objekt/31080 http://kulturarvsdata.se/SMVK-VKM/objekt/31081 http://kulturarvsdata.se/SMVK-VKM/objekt/31082 http://kulturarvsdata.se/SMVK-VKM/objekt/31083 http://kulturarvsdata.se/SMVK-VKM/objekt/31084 http://kulturarvsdata.se/SMVK-VKM/objekt/31085 http://kulturarvsdata.se/SMVK-VKM/objekt/31086 http://kulturarvsdata.se/SMVK-VKM/objekt/31087 http://kulturarvsdata.se/SMVK-VKM/objekt/31088 http://kulturarvsdata.se/SMVK-VKM/objekt/31089 http://kulturarvsdata.se/SMVK-VKM/objekt/31090 http://kulturarvsdata.se/SMVK-VKM/objekt/31091 http://kulturarvsdata.se/SMVK-VKM/objekt/31092 http://kulturarvsdata.se/SMVK-VKM/objekt/31093 http://kulturarvsdata.se/SMVK-VKM/objekt/31094 http://kulturarvsdata.se/SMVK-VKM/objekt/31095 http://kulturarvsdata.se/SMVK-VKM/objekt/31096 http://kulturarvsdata.se/SMVK-VKM/objekt/31097 http://kulturarvsdata.se/SMVK-VKM/objekt/31098 http://kulturarvsdata.se/SMVK-VKM/objekt/31099 http://kulturarvsdata.se/SMVK-VKM/objekt/31100 http://kulturarvsdata.se/SMVK-VKM/objekt/31101 http://kulturarvsdata.se/SMVK-VKM/objekt/31102 http://kulturarvsdata.se/SMVK-VKM/objekt/31103 http://kulturarvsdata.se/SMVK-VKM/objekt/31104 http://kulturarvsdata.se/SMVK-VKM/objekt/31105 http://kulturarvsdata.se/SMVK-VKM/objekt/31106 http://kulturarvsdata.se/SMVK-VKM/objekt/31107 http://kulturarvsdata.se/SMVK-VKM/objekt/31108 http://kulturarvsdata.se/SMVK-VKM/objekt/31144 http://kulturarvsdata.se/SMVK-VKM/objekt/31146 http://kulturarvsdata.se/SMVK-VKM/objekt/31148 http://kulturarvsdata.se/SMVK-VKM/objekt/31149 http://kulturarvsdata.se/SMVK-VKM/objekt/31150 http://kulturarvsdata.se/SMVK-VKM/objekt/31424 http://kulturarvsdata.se/SMVK-VKM/objekt/31428 http://kulturarvsdata.se/SMVK-VKM/objekt/31429 http://kulturarvsdata.se/SMVK-VKM/objekt/31430 http://kulturarvsdata.se/SMVK-VKM/objekt/31431 http://kulturarvsdata.se/SMVK-VKM/objekt/31433 http://kulturarvsdata.se/SMVK-VKM/objekt/31434 http://kulturarvsdata.se/SMVK-VKM/objekt/39887 http://kulturarvsdata.se/SMVK-VKM/objekt/39891 http://kulturarvsdata.se/SMVK-VKM/objekt/39892 http://kulturarvsdata.se/SMVK-VKM/objekt/39893 http://kulturarvsdata.se/SMVK-VKM/objekt/39895 http://kulturarvsdata.se/SMVK-VKM/objekt/39896 http://kulturarvsdata.se/SMVK-VKM/objekt/39898 http://kulturarvsdata.se/SMVK-VKM/objekt/39900 http://kulturarvsdata.se/SMVK-VKM/objekt/39901 http://kulturarvsdata.se/SMVK-VKM/objekt/39903 http://kulturarvsdata.se/SMVK-VKM/objekt/39905 http://kulturarvsdata.se/SMVK-VKM/objekt/39908 http://kulturarvsdata.se/SMVK-VKM/objekt/39910 http://kulturarvsdata.se/SMVK-VKM/objekt/39913 http://kulturarvsdata.se/SMVK-VKM/objekt/39914 http://kulturarvsdata.se/SMVK-VKM/objekt/39915 http://kulturarvsdata.se/SMVK-VKM/objekt/39918 http://kulturarvsdata.se/SMVK-VKM/objekt/39921 http://kulturarvsdata.se/SMVK-VKM/objekt/39925 http://kulturarvsdata.se/SMVK-VKM/objekt/52225 http://kulturarvsdata.se/SMVK-VKM/objekt/52227 http://kulturarvsdata.se/SMVK-VKM/objekt/52228 http://kulturarvsdata.se/SMVK-VKM/objekt/52424 http://kulturarvsdata.se/SMVK-VKM/objekt/52428 http://kulturarvsdata.se/SMVK-VKM/objekt/52430 http://kulturarvsdata.se/SMVK-VKM/objekt/52479 http://kulturarvsdata.se/SMVK-VKM/objekt/52481 http://kulturarvsdata.se/SMVK-VKM/objekt/52482 http://kulturarvsdata.se/SMVK-VKM/objekt/52483 http://kulturarvsdata.se/SMVK-VKM/objekt/52484 http://kulturarvsdata.se/SMVK-VKM/objekt/52485 http://kulturarvsdata.se/SMVK-VKM/objekt/52486 http://kulturarvsdata.se/SMVK-VKM/objekt/52487 http://kulturarvsdata.se/SMVK-VKM/objekt/52488 http://kulturarvsdata.se/SMVK-VKM/objekt/61388 http://kulturarvsdata.se/SMVK-VKM/objekt/103590 http://kulturarvsdata.se/SMVK-EM/name/1021421 http://kulturarvsdata.se/SMVK-VKM/samling/html/1779 http://kulturarvsdata.se/SMVK-VKM/samling/xml/1779 http://kulturarvsdata.se/SMVK-VKM/samling/rdf/1779
Text ur generalkatalog
1957.33.0001-0086 Till denna samling har följande ingress lämnats: Samlingen gjord undern delar av första halvåret 1955 av prof. Gustav Bolinder, efter dennes död, 16 juli 1957, inköpt av hans hustyru Ester Bolinder, Kronobergsgatan 17, Stockholm K, för kronor 1500Kr. Likvid erlagd i januari 1958. Samlingarna grupperas efter stammar enligt följande: Nris 1 - 19: yaruru. " 20 - 34: panare. " 35 - 78: piaroa. " 79 - 85: puinabe och Nr 86 : utan stamuppgift. Källor vid katalogiseringen: 1. Intervju i Svenska Dagbladet med Bolinder den 19 augusti 1955 vid hans återkomst till Sverige med Johnson-båt till Göteborg från Venezuela. 2. Gustav Bolinder: Indiansommar. Stockholm 1957, 202 sid (Boken på grund av författarens sjukdom delvis färdigskriven av hustrun). 3. Vincenzo Petrullo: The Yaruros of the Capanaparo River Venezuela. (Bureau of AAmerican Ethnology, Bullentin 123, pp. 161-290 (m.ill), Washington, D.C.: 1939 (Anthropological Papers, No. 11)). 4. The Languages of south American Indians by J. Alden Mason, pp. 157-317 i vol 6 av "Handbook of south American Indians", BAE, Bullentin 143, Washington, D.C., 1950. 5. Food-gathering tribes of Venezuela Llanos, by Paul Kirchhoff, pp. 445-468 i Vol. 4 av "Handbook of south American Indians", BAE, Bullentin 143, Washington D.C.: 1948. 6. av Bolinder skriven synnerlige fragmentarisk lista (här bifogad). Allmän kommentar: Det är av samlarens bok och hans lista synnerligen svårt att få fast grepp om var samlingarna verkligen gjorts. Listan meddelar endast för yaruro-föremålen (y): "Rio Sinaruco (huvudskaligen)"; för panare-föremålen (pa) "pr Caicara"; för huvudgruppen piaroa-före3målen (pi) endast "Venezuela" och för puinabe-föremålen (vilka av samlaren märkts med pu) inget alls. Föremålet 86 (en kam) omärkt och ej med på listan. De närmare preciserade uppgifterna på katalogkorten ha gjorts efter vissa uppgifter i Bolinders populära reseskildring om färden. Själv sammanfattar han stammarna under "arbetsnamnet" pi-pu-pa, varmed han (p.62-63) avser piaroa, puinabe och panare. Med endast begränsad ledning av till boken hörande karta kan följande sägas om stamlokaliseringen: 1. yaruro: Enligt Bolinders "Indiansommar", p. 171, "vid de långa smala floderna Capanaparo och Sinaruco här i norr. Indianerna vid Sinaruco har nästan ingen förbindelse med vita". P. 172: " vattennomader". Enligt Kirchhoff (5), p.456 "the Yaruro live on sandy river banks and are mainly fishermen and hunters of river animals." "The original habitat of the Yaruro or Pumeh, as they call themselvs, is not well known. Today some 150 of them are found on the banks of the Capanaro River, and others are said to live on the Sinaruco River. The first missions were estasblished among them in 1739 by the Jesuits." (Samma arb. se sid. 456). För y:s språkliga ställning se Mason (4), p. 256. Bolinder (2) p. 149: "Sinarucos urfolk yaruro". 2. panare : Av Mason (4) på språkkartan försedda med carib-beteckningen, men nämns ej i uppräkningen p. 228 av stammar tillhörande Norra Centrala gruppen 2, ventuari-gruppen (som t. ex. en grannstam wöciare eller wökiare). Enligt Bolinder, reseskildringen sid. 116, var platsen Caicará s. om Orinoco utgångspunkt för besök hos panare, som sägas bo nära den platsen. Enligt sid. 126 syns det vara fråga om en by med panare, statligt skyddad från besök av främlingar. Svensken Sven Nehlin med hos panare (Bolinder, 2, p.115). 3. piaroa : föras av Mason (språkkartan) till sáliva-p, iaroa-grupp i s. Venezuela. Anses självständig (Mason p. 256). Bolinder talar i rseskildringen (p.76) om piaroa som giftberedare i "hela denna mellersta Orinoco-regionen" samt p. 66 om piaroa i "naturtillståndet, "om vi lämnar den stora floden (d.v.s. Ventuari) och gav oss uppför Mapiari". På samma sida nämns en plats "Corrmoto". Övriga uppgifter om piaroa-lokaler ytterst svävande. 4. puinabe:, även kända som puinave macú (se Mason (4), p. 255). På sid. 76 i Bolinders reseskildring nämns "puinabes vid Inirida" men också, p. 63, puinabe, "helt nära" d.v.s. atabapo. Enligt sid. 54 lokaliseras atabapo som liggande på "en udde, där floden med samma namn gjuter sitt klara mörka vatten i Orinocos grumliga böljor. Atabapo kommer söderifrån, medan Orinoco just vänder mot öster och samtidigt tar emot den väldiga Guaviare från väster- ett jättarnas möte. Strax innan sin förening har Guaviare och Orinoco mottagit var sin ytterligare biflod, Inrida och Ventuari." Som det i likhet med föregående stamlokalisering ej finns klara fakta att gå efter i Bolinders flytande reseskildring är bestämningarna på korten för puinabe osäker. Möjligen finns ytterligare uppgifter i statens Etnografiska Museum, dit huvuddelen av samlingen lämnats, men av säljaren har ej några sådana uppgifter meddelats. Göteborg den 13 maj 1958. S. Henry Wassén. (Generalkatalogen)
Samlingsnummer
Beskrivning
Samlingsnamn
Insamlad
Ursprung
Sydamerika
Venezuela
Förvärvad