Statens museer för världskultur - Världskulturmuseet
etnografi
redskap och utrustning
matberedning och konsumtion
de Vylder, Ludvig
lappar [[Haga]]
1.3.0 2026-08-09 - Föremål -, surmjölksslev Rådata 12042 objekt Statens museer för världskultur - Världskulturmuseet SMVK-VKM Föremål http://kulturarvsdata.se/SMVK-VKM/objekt/12042 1939.70.0028 Om graese-melke: Graese-melke, är ett samlingsnamn för koagulerade mjölkrätter med tillsats av örter. Det användes ett antal olika örter för att få mjölken att löpa till en grönaktig, kesolik massa och även konserveras. Fjällsamerna använde föredragsvis kvanne, på samiska påsko (lat. Angélica archangélica) till sin ”gompa”, som mjölkprodukten hette. Angelikan har en mycket hög halt av c-vitamin, vilket inte bara har en bra konserverande effekt, utan också var viktigt i en diet som förövrigt saknade grönsaker och annan frukt än bär. Skogssamernas ”juobmo” gjordes på äng- eller fjällsyra (Rumex acetosa, -lapponicus). Örterna tillsattes i den uppvärmda renmjölken och fick den att löpa till en kesolik fil. Filen förvarades i löpekaggar (1939.70.0278) och lagrades svalt, instoppad bland klipporna i fjällen, tills man återvände till vistet på sin vandring under våren året därpå. Det kännetecknande för samernas rundkaggar (1939.70.0048, 1939.70.0243) var att de i regel inte var gjorda i nybyggarnas laggkärlsteknik, utan var urholkade av en trästam, försedda med bottnar och vidjeband, samt hade öppningen på långsidan. (Fjellström, 1985: 278, 282) Kaggarnas speciella utformning, långsmal och med öppningen på sidan, verkar ha bestämts av att samerna när de vandrade om somrarna måste ha hängt kaggarna på renarna. (Madeleine Stirnimann, socialantropolog, VKM, 2010) Renmjölken kunde också frysas. Den åts också frysen ihop med bär, som ett slags ”prehistorisk” glass! Mjölk sötades och smaksattes även med björk- och tallsav. Och kokades till gröt med innerbarken av björk och tall, som torkats och rivits till mjöl. Barkmjölet konkurerades dock till sist ut av det inköpta sädesmjölet. För mer detaljerad information om samiskt kosthåll och matberedning (speciellt graese-mjölks olika varianter), läs s. 261-299 i Phebe Fjellströms bok Samernas samhälle i tradition och nutid. Nordstedts förlag: Stockholm, 1985. ISBN 91-1-853222-5. Relaterade sökningar: Register: [alla] FOLNAM: samer OBJTXT [innehåller]: matberedning och konsumtion mjölkproduktion mjölksil: 1939.70.0163, 1939.70.0353. rundkagge: 1939.70.0278, 1939.70.0048, 1939.70.0243. (av Madeleine Stirnimann, socialantropolog VKM, Göteborg, 2010) 1939.70.0028, mjölkproduktion, Torne Lappmark, Norrbottens län, Torne Lappmark. [[Haga]], skiss, Lappar (2563), Surmjölksslev., Årsberättelse 1939, Årstryck 1940, Göteborgs museum, Sweden, Surmjölksslev av trä. Piimäkanka på finska. Köpt genom Dir. L. de Vylder, Matarengi. (1990 b) Björnspjutet har senast tillhört P.O. Nilsson i ......... samt hans fader före honom. "Med detta spjut dödades sista björnen våren 1865 efter en het dust." Spjuten 39.70.23. coh 39.70.24 äro köpta för tillsammans 12 kronor. Överförd från Historiska Avdelningen. (katalogkort/originalbeskrivning) Insamlad Vylder, Ludvig de Ursprung Europa, Sverige image/jpeg https://collections.smvk.se/carlotta-vkm/web/image/tn/1086230/tn https://collections.smvk.se/carlotta-vkm/web/image/zoom/1086229/zoom http://kulturarvsdata.se/resurser/License#by Schwetz, Ferenc Statens museer för världskultur http://kulturarvsdata.se/SMVK-VKM/samling/1482 http://libris.kb.se/bib/3618751 http://kulturarvsdata.se/SMVK-EM/name/3625793 http://kulturarvsdata.se/SMVK-VKM/objekt/html/12042 http://kulturarvsdata.se/SMVK-VKM/objekt/xml/12042 http://kulturarvsdata.se/SMVK-VKM/objekt/rdf/12042
Beskrivning
Om graese-melke: Graese-melke, är ett samlingsnamn för koagulerade mjölkrätter med tillsats av örter. Det användes ett antal olika örter för att få mjölken att löpa till en grönaktig, kesolik massa och även konserveras. Fjällsamerna använde föredragsvis kvanne, på samiska påsko (lat. Angélica archangélica) till sin ”gompa”, som mjölkprodukten hette. Angelikan har en mycket hög halt av c-vitamin, vilket inte bara har en bra konserverande effekt, utan också var viktigt i en diet som förövrigt saknade grönsaker och annan frukt än bär. Skogssamernas ”juobmo” gjordes på äng- eller fjällsyra (Rumex acetosa, -lapponicus). Örterna tillsattes i den uppvärmda renmjölken och fick den att löpa till en kesolik fil. Filen förvarades i löpekaggar (1939.70.0278) och lagrades svalt, instoppad bland klipporna i fjällen, tills man återvände till vistet på sin vandring under våren året därpå. Det kännetecknande för samernas rundkaggar (1939.70.0048, 1939.70.0243) var att de i regel inte var gjorda i nybyggarnas laggkärlsteknik, utan var urholkade av en trästam, försedda med bottnar och vidjeband, samt hade öppningen på långsidan. (Fjellström, 1985: 278, 282) Kaggarnas speciella utformning, långsmal och med öppningen på sidan, verkar ha bestämts av att samerna när de vandrade om somrarna måste ha hängt kaggarna på renarna. (Madeleine Stirnimann, socialantropolog, VKM, 2010) Renmjölken kunde också frysas. Den åts också frysen ihop med bär, som ett slags ”prehistorisk” glass! Mjölk sötades och smaksattes även med björk- och tallsav. Och kokades till gröt med innerbarken av björk och tall, som torkats och rivits till mjöl. Barkmjölet konkurerades dock till sist ut av det inköpta sädesmjölet. För mer detaljerad information om samiskt kosthåll och matberedning (speciellt graese-mjölks olika varianter), läs s. 261-299 i Phebe Fjellströms bok Samernas samhälle i tradition och nutid. Nordstedts förlag: Stockholm, 1985. ISBN 91-1-853222-5. Relaterade sökningar: Register: [alla] FOLNAM: samer OBJTXT [innehåller]: matberedning och konsumtion mjölkproduktion mjölksil: 1939.70.0163, 1939.70.0353. rundkagge: 1939.70.0278, 1939.70.0048, 1939.70.0243. (av Madeleine Stirnimann, socialantropolog VKM, Göteborg, 2010)
Inventarienummer
Användningsområde
mjölkproduktion
Original: lokal
Torne Lappmark
Proveniens
Norrbottens län
Torne Lappmark. [[Haga]]
Original: skiss eller foto
skiss
Original: stam
Lappar (2563)
Typ & teknik: typ
Surmjölksslev.
Referens, publicerad i
Årsberättelse 1939, Årstryck 1940, Göteborgs museum
Land, engelska
Sweden
Beskrivning / tidigare
Surmjölksslev av trä. Piimäkanka på finska. Köpt genom Dir. L. de Vylder, Matarengi. (1990 b) Björnspjutet har senast tillhört P.O. Nilsson i ......... samt hans fader före honom. "Med detta spjut dödades sista björnen våren 1865 efter en het dust." Spjuten 39.70.23. coh 39.70.24 äro köpta för tillsammans 12 kronor. Överförd från Historiska Avdelningen. (katalogkort/originalbeskrivning)
Materialkategori
trä
Materialkategori, engelska
wood
Sakord
Specialbenämning
surmjölksslev
Insamlad
Vylder, Ludvig de
Ursprung
Europa
Sverige
Förvärvad
Schwetz, Ferenc
Statens museer för världskultur