http://kulturarvsdata.se/SMVK-VKM/objekt/12042
type: Entity
ksamsok version: 1.3.0
service name: objekt
service organization: SMVK-VKM
service organization full: Statens museer för världskultur - Världskulturmuseet
build date: 2026-08-09
url: https://collections.smvk.se/carlotta-vkm/web/object/12042
subject: culturalHistory
data quality: raw
item super type: object
item type: object
item key word: etnografi
item key word: redskap och utrustning
item key word: matberedning och konsumtion
item key word: de Vylder, Ludvig
item key word: lappar [[Haga]]
item label: - Föremål -, surmjölksslev
is part of: http://kulturarvsdata.se/SMVK-VKM/samling/1482
is mentioned by: http://libris.kb.se/bib/3618751
item description: ItemDescription
  type: Beskrivning
  desc: Om graese-melke: Graese-melke, är ett samlingsnamn för koagulerade mjölkrätter med tillsats av örter. Det användes ett antal olika örter för att få mjölken att löpa till en grönaktig, kesolik massa och även konserveras. Fjällsamerna använde föredragsvis kvanne, på samiska påsko (lat. Angélica archangélica) till sin ”gompa”, som mjölkprodukten hette. Angelikan har en mycket hög halt av c-vitamin, vilket inte bara har en bra konserverande effekt, utan också var viktigt i en diet som förövrigt saknade grönsaker och annan frukt än bär. Skogssamernas ”juobmo” gjordes på äng- eller fjällsyra (Rumex acetosa, -lapponicus). Örterna tillsattes i den uppvärmda renmjölken och fick den att löpa till en kesolik fil. Filen förvarades i löpekaggar (1939.70.0278) och lagrades svalt, instoppad bland klipporna i fjällen, tills man återvände till vistet på sin vandring under våren året därpå. Det kännetecknande för samernas rundkaggar (1939.70.0048, 1939.70.0243) var att de i regel inte var gjorda i nybyggarnas laggkärlsteknik, utan var urholkade av en trästam, försedda med bottnar och vidjeband, samt hade öppningen på långsidan. (Fjellström, 1985: 278, 282) Kaggarnas speciella utformning, långsmal och med öppningen på sidan, verkar ha bestämts av att samerna när de vandrade om somrarna måste ha hängt kaggarna på renarna. (Madeleine Stirnimann, socialantropolog, VKM, 2010) Renmjölken kunde också frysas. Den åts också frysen ihop med bär, som ett slags ”prehistorisk” glass! Mjölk sötades och smaksattes även med björk- och tallsav. Och kokades till gröt med innerbarken av björk och tall, som torkats och rivits till mjöl. Barkmjölet konkurerades dock till sist ut av det inköpta sädesmjölet. För mer detaljerad information om samiskt kosthåll och matberedning (speciellt graese-mjölks olika varianter), läs s. 261-299 i Phebe Fjellströms bok Samernas samhälle i tradition och nutid. Nordstedts förlag: Stockholm, 1985. ISBN 91-1-853222-5. Relaterade sökningar: Register: [alla] FOLNAM: samer OBJ…
item description: ItemDescription
  type: Inventarienummer
  desc: 1939.70.0028
item description: ItemDescription
  type: Användningsområde
  desc: mjölkproduktion
item description: ItemDescription
  type: Original: lokal
  desc: Torne Lappmark
item description: ItemDescription
  type: Proveniens
  desc: Norrbottens län
item description: ItemDescription
  type: Proveniens
  desc: Torne Lappmark. [[Haga]]
item description: ItemDescription
  type: Original: skiss eller foto
  desc: skiss
item description: ItemDescription
  type: Original: stam
  desc: Lappar (2563)
item description: ItemDescription
  type: Typ & teknik: typ
  desc: Surmjölksslev.
item description: ItemDescription
  type: Referens, publicerad i
  desc: Årsberättelse 1939, Årstryck 1940, Göteborgs museum
item description: ItemDescription
  type: Land, engelska
  desc: Sweden @en
item description: ItemDescription
  type: Beskrivning / tidigare
  desc: Surmjölksslev av trä. Piimäkanka på finska. Köpt genom Dir. L. de Vylder, Matarengi. (1990 b) Björnspjutet har senast tillhört P.O. Nilsson i ......... samt hans fader före honom. "Med detta spjut dödades sista björnen våren 1865 efter en het dust." Spjuten 39.70.23. coh 39.70.24 äro köpta för tillsammans 12 kronor. Överförd från Historiska Avdelningen. (katalogkort/originalbeskrivning)
item material: ItemMaterial
  type: Materialkategori
  material: trä
item material: ItemMaterial
  type: Materialkategori, engelska
  material: wood @en
item name: ItemName
  type: Sakord
  name: - Föremål -
item name: ItemName
  type: Specialbenämning
  name: surmjölksslev
item number: ItemNumber
  type: Inventarienummer
  number: 1939.70.0028
context: Vylder, Ludvig de
  type: Context
  context label: Insamlad
  context type: transact
  context super type: interact
  intermediary: http://kulturarvsdata.se/SMVK-EM/name/3625793
context: Context
  context label: Ursprung
  context type: use
  context super type: interact
  country: se
  continent name: Europa
  country name: Sverige
context: Context
  context label: Förvärvad
  context type: transact
  context super type: interact
  from time: 1939
  to time: 1939
image: Image
  media type: image/jpeg
  byline: Schwetz, Ferenc
  copyright: Statens museer för världskultur
  media license: by
  media license url: http://creativecommons.org/licenses/by/4.0/
  thumbnail source: https://collections.smvk.se/carlotta-vkm/web/image/tn/1086230/tn
  lowres source: https://collections.smvk.se/carlotta-vkm/web/image/zoom/1086229/zoom
item license: cc0
item license url: http://creativecommons.org/publicdomain/zero/1.0/
thumbnail: https://collections.smvk.se/carlotta-vkm/web/image/tn/1086230/tn
presentation: 1.3.0 2026-08-09 - Föremål -, surmjölksslev Rådata 12042 objekt Statens museer för världskultur - Världskulturmuseet SMVK-VKM Föremål http://kulturarvsdata.se/SMVK-VKM/objekt/12042 1939.70.0028 Om graese-melke: Graese-melke, är ett samlingsnamn för koagulerade mjölkrätter med tillsats av örter. Det användes ett antal olika örter för att få mjölken att löpa till en grönaktig, kesolik massa och även konserveras. Fjällsamerna använde föredragsvis kvanne, på samiska påsko (lat. Angélica archangélica) till sin ”gompa”, som mjölkprodukten hette. Angelikan har en mycket hög halt av c-vitamin, vilket inte bara har en bra konserverande effekt, utan också var viktigt i en diet som förövrigt saknade grönsaker och annan frukt än bär. Skogssamernas ”juobmo” gjordes på äng- eller fjällsyra (Rumex acetosa, -lapponicus). Örterna tillsattes i den uppvärmda renmjölken och fick den att löpa till en kesolik fil. Filen förvarades i löpekaggar (1939.70.0278) och lagrades svalt, instoppad bland klipporna i fjällen, tills man återvände till vistet på sin vandring under våren året därpå. Det kännetecknande för samernas rundkaggar (1939.70.0048, 1939.70.0243) var att de i regel inte var gjorda i nybyggarnas laggkärlsteknik, utan var urholkade av en trästam, försedda med bottnar och vidjeband, samt hade öppningen på långsidan. (Fjellström, 1985: 278, 282) Kaggarnas speciella utformning, långsmal och med öppningen på sidan, verkar ha bestämts av att samerna när de vandrade om somrarna måste ha hängt kaggarna på renarna. (Madeleine Stirnimann, socialantropolog, VKM, 2010) Renmjölken kunde också frysas. Den åts också frysen ihop med bär, som ett slags ”prehistorisk” glass! Mjölk sötades och smaksattes även med björk- och tallsav. Och kokades till gröt med innerbarken av björk och tall, som torkats och rivits till mjöl. Barkmjölet konkurerades dock till sist ut av det inköpta sädesmjölet. För mer detaljerad information om samiskt kosthåll och matberedning (speciellt graese-mjölks olika varianter)…