http://kulturarvsdata.se/SMVK-VKM/objekt/11970
type: Entity
ksamsok version: 1.3.0
service name: objekt
service organization: SMVK-VKM
service organization full: Statens museer för världskultur - Världskulturmuseet
build date: 2026-08-16
url: https://collections.smvk.se/carlotta-vkm/web/object/11970
subject: culturalHistory
data quality: raw
item super type: object
item type: object
item key word: etnografi
item key word: personliga föremål
item key word: rituella-religiösa föremål
item key word: tillbehör
item key word: samer, sydliga
item label: bälte, gudatrio
is part of: http://kulturarvsdata.se/SMVK-VKM/samling/1475
is mentioned by: http://libris.kb.se/bib/3618751
item description: ItemDescription
  type: Beskrivning
  desc: Samiskt bälte av svart sammet med silvertrådsspetsar, 14 fyrkantiga silverbeslag, 2 runda silverbeslag samt spänne av förgyllt silver. Från/ inköpt av Sven T. Kjellberg T. Goldmann, Föreningsgatan 48, Malmö, den 25/4 1929 tillsammans med bältet nummer 1939.39.2 (10388) för sammanlagt 175 kr. Båda bältena överlämnade från historiska avdelningen i mars 1939. Detta bältes (1939.39.1) nummer i historiska avdelningens huvudliggare är 10387. Se vidare orginalkatalogen (katalogkort/originalbeskrivning).
item description: ItemDescription
  type: Inventarienummer
  desc: 1939.39.0001
item description: ItemDescription
  type: Original: insamlat av
  desc: Nils Nilsson Skum
item description: ItemDescription
  type: Original: lokal
  desc: Härjedalen
item description: ItemDescription
  type: Proveniens
  desc: Härjedalen
item description: ItemDescription
  type: Original: skiss eller foto
  desc: skiss
item description: ItemDescription
  type: Original: stam
  desc: Sydliga lappar
item description: ItemDescription
  type: Anmärkning
  desc: Om samiskt silver: Samernas skinnhandel ökade under medeltiden och med det kom även omfattande kvantiteter av silverföremål in i den samiska kulturen. Silvret, liksom de färggranna importerade tygerna som nu fick sitt inträde i samhället, var ett sätt att anlägga överskottskapitalet från skinnhandeln i en hållfastare form. Silvret var i form av smycken och bruksföremål, lätt att bära med sig. Det var vackert och gav skönhet och status till bäraren och dennes familj, samt kunde i nödtider bytas tillbaka till basvaror som mat. År 1559 motsvarade en 3-lods silversked värdet av två järvskinn. (Fjällström, 1985: 504) Det var inte samerna själva som bearbetade silvret (eller kopparn och mässingen) till smycken, utan de gav grannfolkets finsmeder i uppdrag att utforma föremålen efter deras föreställningar. I och med att metallen i den förkristna religionen ansågs besitta magiska krafter, förvånar det inte att man finner symbolik som härstammar från den gamla samiska naturreligionen i just silverföremålen. Även att silvret gavs som gåvor i samband med de kristna ceremonierna, som vid dop, frieri (brudgåva) och bröllop, har sitt ursprung i den gamla naturreligionen. För en förklaring om metallens religionssymboliska betydelse i de gamla ritualerna läs: ”Trolltrummans hemlighet. En socialantropologisk rekonstruktion av samernas förlorade naturreligion” av Saga du Nord. För det samiska silvrets historia läs ”Lappskt Silver” av Phebe Fjellström. Relaterade sökningar: Register: [alla] FOLNAM: samer OBJTXT [innehåller]: silver silverkrage smycken och kroppsprydnader rituella-religiösa föremål handel och varuutbyte Smycke till silverkrage: 1939.56.0013, 1939.70.0129, 1939.70.0364, 1939.73.0001 (silverkrage), 1941.05.0001, 1942.02.0001, 1942.02.0002. Referenser: s. 481-505 i Phebe Fjellströms bok Samernas samhälle i tradition och nutid. Nordstedts förlag: Stockholm, 1985. ISBN 91-1-853222-5) Saga du Nord: Trolltrummans hemlighet. En socialantropologisk rekonstruktion av samernas fö…
item description: ItemDescription
  type: Anmärkning
  desc: Om nåjdebältet: Finner man stjärnor på ett bälte, kan det vara frågan om ett nåjdebälte. (Se 1948.21.0074) Då nåjden var samesamhällets astronom, är stjärnorna hans kännetecken. (Lundmark, 1982: 89) Även ornament med en människolik trio, relaterar högst sannolikt till de gamla gudarna. (Se 1942.02.0002 och 1937.23.0001) Klotlika figurer brukar förekomma i samisk läkesymbolik. (Se 1971.25.0002) De religiösa symbolerna på de värdefulla bältena talar om att det kanske handlar om mer än bara en vacker högtidsutstyrsel. För mer information om nåjdebältets rituella funktion och samisk religionssymbolik, läs socialantropologen Saga du Nords ”Trolltrummans hemlighet”. Referenser: Saga du Nord Trolltrummans hemlighet. En socialantropologisk rekonstruktion av samernas förlorade naturreligion. Manuskript 2010, u.a. Lundmark, Bo Baev’vi, mánno, nástit. Acta Bothniensia Occidentalis. Skrifter i västerbottnisk kulturhistoria 5. UTAB: Umeå1982. ISSN 0347-8114. (av Madeleine Stirnimann, socialantropolog, VKM Göteborg, 2010)
item description: ItemDescription
  type: Referens, publicerad i
  desc: Årsberättelse 1939, Årstryck 1940, Göteborgs museum
item description: ItemDescription
  type: Land, engelska
  desc: Sweden @en
item description: ItemDescription
  type: Beskrivning / tidigare
  desc: Lappbälte, av svart sammet med silvertrådsspetsar, 14 fyrkantiga silverbeslag, 2 runda silverbeslag samt spänne av förgyllt silver. från/ Inköpt av Sven T. Kjellberg T. Goldmann, Föreningsgatan 48, Malmö, den 25/4 1929 tillsammans med lappbältet nummer 1939.39.2 (10388) för ssamnlagt 175:- kronor. Båda bältena överlämnade från historiska avdelningen i mars 1939. Detta bältes (1939.39.1) nummer i historiska avdelningens huvudliggare är 10387. Se vidare orginalkatalogen. (katalogkort/originalbeskrivning)
item material: ItemMaterial
  type: Materialkategori
  material: textil
item material: ItemMaterial
  type: Materialkategori
  material: metall (silver)
item material: ItemMaterial
  type: Material / tillverkning
  material: sammet
item name: ItemName
  type: Sakord
  name: bälte
item name: ItemName
  type: Specialbenämning
  name: gudatrio
item number: ItemNumber
  type: Inventarienummer
  number: 1939.39.0001
context: Context
  context label: Ursprung
  context type: use
  context super type: interact
  country: se
  continent name: Europa
  country name: Sverige
context: Context
  context label: Förvärvad
  context type: transact
  context super type: interact
  from time: 1929
  to time: 1929
image: Image
  media type: image/jpeg
  byline: Schwetz, Ferenc
  copyright: Statens museer för världskultur
  media license: by
  media license url: http://creativecommons.org/licenses/by/4.0/
  thumbnail source: https://collections.smvk.se/carlotta-vkm/web/image/tn/1084342/tn
  lowres source: https://collections.smvk.se/carlotta-vkm/web/image/zoom/1084341/zoom
item license: cc0
item license url: http://creativecommons.org/publicdomain/zero/1.0/
thumbnail: https://collections.smvk.se/carlotta-vkm/web/image/tn/1084342/tn
presentation: 1.3.0 2026-08-16 bälte, gudatrio Rådata 11970 objekt Statens museer för världskultur - Världskulturmuseet SMVK-VKM Föremål http://kulturarvsdata.se/SMVK-VKM/objekt/11970 1939.39.0001 Samiskt bälte av svart sammet med silvertrådsspetsar, 14 fyrkantiga silverbeslag, 2 runda silverbeslag samt spänne av förgyllt silver. Från/ inköpt av Sven T. Kjellberg T. Goldmann, Föreningsgatan 48, Malmö, den 25/4 1929 tillsammans med bältet nummer 1939.39.2 (10388) för sammanlagt 175 kr. Båda bältena överlämnade från historiska avdelningen i mars 1939. Detta bältes (1939.39.1) nummer i historiska avdelningens huvudliggare är 10387. Se vidare orginalkatalogen (katalogkort/originalbeskrivning). 1939.39.0001, Nils Nilsson Skum, Härjedalen, skiss, Sydliga lappar, Om samiskt silver: Samernas skinnhandel ökade under medeltiden och med det kom även omfattande kvantiteter av silverföremål in i den samiska kulturen. Silvret, liksom de färggranna importerade tygerna som nu fick sitt inträde i samhället, var ett sätt att anlägga överskottskapitalet från skinnhandeln i en hållfastare form. Silvret var i form av smycken och bruksföremål, lätt att bära med sig. Det var vackert och gav skönhet och status till bäraren och dennes familj, samt kunde i nödtider bytas tillbaka till basvaror som mat. År 1559 motsvarade en 3-lods silversked värdet av två järvskinn. (Fjällström, 1985: 504) Det var inte samerna själva som bearbetade silvret (eller kopparn och mässingen) till smycken, utan de gav grannfolkets finsmeder i uppdrag att utforma föremålen efter deras föreställningar. I och med att metallen i den förkristna religionen ansågs besitta magiska krafter, förvånar det inte att man finner symbolik som härstammar från den gamla samiska naturreligionen i just silverföremålen. Även att silvret gavs som gåvor i samband med de kristna ceremonierna, som vid dop, frieri (brudgåva) och bröllop, har sitt ursprung i den gamla naturreligionen. För en förklaring om metallens religionssymboliska betydelse i de gamla…