Statens museer för världskultur - Världskulturmuseet
etnografi
personliga föremål
rituella-religiösa föremål
tillbehör
samer, sydliga
bälte, gudatrio
1.3.0 2026-08-16 bälte, gudatrio Rådata 11970 objekt Statens museer för världskultur - Världskulturmuseet SMVK-VKM Föremål http://kulturarvsdata.se/SMVK-VKM/objekt/11970 1939.39.0001 Samiskt bälte av svart sammet med silvertrådsspetsar, 14 fyrkantiga silverbeslag, 2 runda silverbeslag samt spänne av förgyllt silver. Från/ inköpt av Sven T. Kjellberg T. Goldmann, Föreningsgatan 48, Malmö, den 25/4 1929 tillsammans med bältet nummer 1939.39.2 (10388) för sammanlagt 175 kr. Båda bältena överlämnade från historiska avdelningen i mars 1939. Detta bältes (1939.39.1) nummer i historiska avdelningens huvudliggare är 10387. Se vidare orginalkatalogen (katalogkort/originalbeskrivning). 1939.39.0001, Nils Nilsson Skum, Härjedalen, skiss, Sydliga lappar, Om samiskt silver: Samernas skinnhandel ökade under medeltiden och med det kom även omfattande kvantiteter av silverföremål in i den samiska kulturen. Silvret, liksom de färggranna importerade tygerna som nu fick sitt inträde i samhället, var ett sätt att anlägga överskottskapitalet från skinnhandeln i en hållfastare form. Silvret var i form av smycken och bruksföremål, lätt att bära med sig. Det var vackert och gav skönhet och status till bäraren och dennes familj, samt kunde i nödtider bytas tillbaka till basvaror som mat. År 1559 motsvarade en 3-lods silversked värdet av två järvskinn. (Fjällström, 1985: 504) Det var inte samerna själva som bearbetade silvret (eller kopparn och mässingen) till smycken, utan de gav grannfolkets finsmeder i uppdrag att utforma föremålen efter deras föreställningar. I och med att metallen i den förkristna religionen ansågs besitta magiska krafter, förvånar det inte att man finner symbolik som härstammar från den gamla samiska naturreligionen i just silverföremålen. Även att silvret gavs som gåvor i samband med de kristna ceremonierna, som vid dop, frieri (brudgåva) och bröllop, har sitt ursprung i den gamla naturreligionen. För en förklaring om metallens religionssymboliska betydelse i de gamla ritualerna läs: ”Trolltrummans hemlighet. En socialantropologisk rekonstruktion av samernas förlorade naturreligion” av Saga du Nord. För det samiska silvrets historia läs ”Lappskt Silver” av Phebe Fjellström. Relaterade sökningar: Register: [alla] FOLNAM: samer OBJTXT [innehåller]: silver silverkrage smycken och kroppsprydnader rituella-religiösa föremål handel och varuutbyte Smycke till silverkrage: 1939.56.0013, 1939.70.0129, 1939.70.0364, 1939.73.0001 (silverkrage), 1941.05.0001, 1942.02.0001, 1942.02.0002. Referenser: s. 481-505 i Phebe Fjellströms bok Samernas samhälle i tradition och nutid. Nordstedts förlag: Stockholm, 1985. ISBN 91-1-853222-5) Saga du Nord: Trolltrummans hemlighet. En socialantropologisk rekonstruktion av samernas förlorade naturreligion) Phebe Fjellström: Lappskt silver. Almqvist & Wiksell, Uppsala, 1962. (av Madeleine Stirnimann, socialantropolog, VKM Göteborg, 2010) , Om nåjdebältet: Finner man stjärnor på ett bälte, kan det vara frågan om ett nåjdebälte. (Se 1948.21.0074) Då nåjden var samesamhällets astronom, är stjärnorna hans kännetecken. (Lundmark, 1982: 89) Även ornament med en människolik trio, relaterar högst sannolikt till de gamla gudarna. (Se 1942.02.0002 och 1937.23.0001) Klotlika figurer brukar förekomma i samisk läkesymbolik. (Se 1971.25.0002) De religiösa symbolerna på de värdefulla bältena talar om att det kanske handlar om mer än bara en vacker högtidsutstyrsel. För mer information om nåjdebältets rituella funktion och samisk religionssymbolik, läs socialantropologen Saga du Nords ”Trolltrummans hemlighet”. Referenser: Saga du Nord Trolltrummans hemlighet. En socialantropologisk rekonstruktion av samernas förlorade naturreligion. Manuskript 2010, u.a. Lundmark, Bo Baev’vi, mánno, nástit. Acta Bothniensia Occidentalis. Skrifter i västerbottnisk kulturhistoria 5. UTAB: Umeå1982. ISSN 0347-8114. (av Madeleine Stirnimann, socialantropolog, VKM Göteborg, 2010) , Årsberättelse 1939, Årstryck 1940, Göteborgs museum, Sweden, Lappbälte, av svart sammet med silvertrådsspetsar, 14 fyrkantiga silverbeslag, 2 runda silverbeslag samt spänne av förgyllt silver. från/ Inköpt av Sven T. Kjellberg T. Goldmann, Föreningsgatan 48, Malmö, den 25/4 1929 tillsammans med lappbältet nummer 1939.39.2 (10388) för ssamnlagt 175:- kronor. Båda bältena överlämnade från historiska avdelningen i mars 1939. Detta bältes (1939.39.1) nummer i historiska avdelningens huvudliggare är 10387. Se vidare orginalkatalogen. (katalogkort/originalbeskrivning) Ursprung Europa, Sverige image/jpeg https://collections.smvk.se/carlotta-vkm/web/image/tn/1084342/tn https://collections.smvk.se/carlotta-vkm/web/image/zoom/1084341/zoom http://kulturarvsdata.se/resurser/License#by Schwetz, Ferenc Statens museer för världskultur http://kulturarvsdata.se/SMVK-VKM/samling/1475 http://libris.kb.se/bib/3618751 http://kulturarvsdata.se/SMVK-VKM/objekt/html/11970 http://kulturarvsdata.se/SMVK-VKM/objekt/xml/11970 http://kulturarvsdata.se/SMVK-VKM/objekt/rdf/11970
Beskrivning
Samiskt bälte av svart sammet med silvertrådsspetsar, 14 fyrkantiga silverbeslag, 2 runda silverbeslag samt spänne av förgyllt silver. Från/ inköpt av Sven T. Kjellberg T. Goldmann, Föreningsgatan 48, Malmö, den 25/4 1929 tillsammans med bältet nummer 1939.39.2 (10388) för sammanlagt 175 kr. Båda bältena överlämnade från historiska avdelningen i mars 1939. Detta bältes (1939.39.1) nummer i historiska avdelningens huvudliggare är 10387. Se vidare orginalkatalogen (katalogkort/originalbeskrivning).
Inventarienummer
Original: insamlat av
Nils Nilsson Skum
Original: lokal
Härjedalen
Proveniens
Original: skiss eller foto
skiss
Original: stam
Sydliga lappar
Anmärkning
Om samiskt silver: Samernas skinnhandel ökade under medeltiden och med det kom även omfattande kvantiteter av silverföremål in i den samiska kulturen. Silvret, liksom de färggranna importerade tygerna som nu fick sitt inträde i samhället, var ett sätt att anlägga överskottskapitalet från skinnhandeln i en hållfastare form. Silvret var i form av smycken och bruksföremål, lätt att bära med sig. Det var vackert och gav skönhet och status till bäraren och dennes familj, samt kunde i nödtider bytas tillbaka till basvaror som mat. År 1559 motsvarade en 3-lods silversked värdet av två järvskinn. (Fjällström, 1985: 504) Det var inte samerna själva som bearbetade silvret (eller kopparn och mässingen) till smycken, utan de gav grannfolkets finsmeder i uppdrag att utforma föremålen efter deras föreställningar. I och med att metallen i den förkristna religionen ansågs besitta magiska krafter, förvånar det inte att man finner symbolik som härstammar från den gamla samiska naturreligionen i just silverföremålen. Även att silvret gavs som gåvor i samband med de kristna ceremonierna, som vid dop, frieri (brudgåva) och bröllop, har sitt ursprung i den gamla naturreligionen. För en förklaring om metallens religionssymboliska betydelse i de gamla ritualerna läs: ”Trolltrummans hemlighet. En socialantropologisk rekonstruktion av samernas förlorade naturreligion” av Saga du Nord. För det samiska silvrets historia läs ”Lappskt Silver” av Phebe Fjellström. Relaterade sökningar: Register: [alla] FOLNAM: samer OBJTXT [innehåller]: silver silverkrage smycken och kroppsprydnader rituella-religiösa föremål handel och varuutbyte Smycke till silverkrage: 1939.56.0013, 1939.70.0129, 1939.70.0364, 1939.73.0001 (silverkrage), 1941.05.0001, 1942.02.0001, 1942.02.0002. Referenser: s. 481-505 i Phebe Fjellströms bok Samernas samhälle i tradition och nutid. Nordstedts förlag: Stockholm, 1985. ISBN 91-1-853222-5) Saga du Nord: Trolltrummans hemlighet. En socialantropologisk rekonstruktion av samernas förlorade naturreligion) Phebe Fjellström: Lappskt silver. Almqvist & Wiksell, Uppsala, 1962. (av Madeleine Stirnimann, socialantropolog, VKM Göteborg, 2010)
Om nåjdebältet: Finner man stjärnor på ett bälte, kan det vara frågan om ett nåjdebälte. (Se 1948.21.0074) Då nåjden var samesamhällets astronom, är stjärnorna hans kännetecken. (Lundmark, 1982: 89) Även ornament med en människolik trio, relaterar högst sannolikt till de gamla gudarna. (Se 1942.02.0002 och 1937.23.0001) Klotlika figurer brukar förekomma i samisk läkesymbolik. (Se 1971.25.0002) De religiösa symbolerna på de värdefulla bältena talar om att det kanske handlar om mer än bara en vacker högtidsutstyrsel. För mer information om nåjdebältets rituella funktion och samisk religionssymbolik, läs socialantropologen Saga du Nords ”Trolltrummans hemlighet”. Referenser: Saga du Nord Trolltrummans hemlighet. En socialantropologisk rekonstruktion av samernas förlorade naturreligion. Manuskript 2010, u.a. Lundmark, Bo Baev’vi, mánno, nástit. Acta Bothniensia Occidentalis. Skrifter i västerbottnisk kulturhistoria 5. UTAB: Umeå1982. ISSN 0347-8114. (av Madeleine Stirnimann, socialantropolog, VKM Göteborg, 2010)
Referens, publicerad i
Årsberättelse 1939, Årstryck 1940, Göteborgs museum
Land, engelska
Sweden
Beskrivning / tidigare
Lappbälte, av svart sammet med silvertrådsspetsar, 14 fyrkantiga silverbeslag, 2 runda silverbeslag samt spänne av förgyllt silver. från/ Inköpt av Sven T. Kjellberg T. Goldmann, Föreningsgatan 48, Malmö, den 25/4 1929 tillsammans med lappbältet nummer 1939.39.2 (10388) för ssamnlagt 175:- kronor. Båda bältena överlämnade från historiska avdelningen i mars 1939. Detta bältes (1939.39.1) nummer i historiska avdelningens huvudliggare är 10387. Se vidare orginalkatalogen. (katalogkort/originalbeskrivning)
Materialkategori
textil
metall (silver)
Material / tillverkning
sammet
Sakord
bälte
Specialbenämning
gudatrio
Ursprung
Europa
Sverige
Förvärvad
Schwetz, Ferenc
Statens museer för världskultur