Statens museer för världskultur - Världskulturmuseet
etnografi
byggnader
stång, täkatak, kåtastång
1.3.0 2026-08-16 stång, täkatak, kåtastång Rådata 11931 objekt Statens museer för världskultur - Världskulturmuseet SMVK-VKM Föremål http://kulturarvsdata.se/SMVK-VKM/objekt/11931 1938.40.0002o Om tältkåtan (1938.40.0002a-u): Det finns olika typer av kåtor. (Se modellerna 1972.18.0006-10!) Den vanligaste kåtan är den flyttbara tältkåtan, goatti (syd-) eller goahti (nord-) samiska. Kåtorna kunde hållas upp av olika träkonstruktioner. Kåta nr. 1938.40.0002 är en bågsaxkåta. Den baseras på samma sinrika konstruktion som bågstångskåtan (se modell: 1972.18.0010), men är en lättare transporterbar variant. Kåtastängerna kallas generellt goattimuorra (pl. goatimuorrat) och ska vara 16-18 stycken, enl. Elgström, 1922. De fyra böjda stängerna som bildar stommen i kåtan heter bael’lji, var och en av de övriga stängerna cag’gi (-gg). (Syd sam.) (Läs även om kåtaduken och kåtadörren, etc.!) Sätter sig trollsparven, siisas, eller kråkan på kåtastängerna, betyder det olycka och dödsfall i kåtan. (Elgström, 1922: 340) (För förklaringar om fåglarnas religionssymboliska betydelser läs ”Trolltrummans hemlighet. En socialantropologisk rekonstruktion av samernas förlorade naturreligion” av Saga du Nord. ) Se även hur kåta stängerna forslades vid flyttningarna på vintern i kåtasläden och på sommaren med klövjeraid. Relaterade sökningar: Register: [alla] FOLNAM: samer OBJTXT [innehåller]: byggnader kåta kåta: 1938.40.0002 kåtaduk: 1939.70.0348, 1938.40.0002s,t. kåtadörr: 1938.40.0002u (till kåta 1938.40.0002) kåtastege: 1938.40.0003 kåtasläde: 1938.40.0001 kåta-modellerna: 1972.18.0006-10 Referenser: s. 230-260 i Phebe Fjellströms bok Samernas samhälle i tradition och nutid. Nordstedts förlag: Stockholm, 1985. ISBN 91-1-853222-5) s. 145-147 i Ossian Elgströms bok Karesuandolapparna 1916-1919. Åhlén & Åkerlund: Stockholm, 1922. [Bra skisser!] 1938.40.0002o, Till kåta., till kåtan nr. 1938.40.0002, Nils Nilsson Skum, Siskavara, Torne Lappmark, Tillhör kåtan., Årsberättelse 1938, Årstryck 1939, Göteborgs museum, EM:Ursprungsfolk i 3 klimat, Sweden, Stång av vanligt slag (täkatak). Tillhör kåtan. Genom Ernst Manker, Stockholm, år 1938 inköpt till museet från lappen Nils Nilsson Skum. Se vidare generalkatalogen. (finns i Bäckinskällare Tyggårdsgatan). (katalogkort/originalbeskrivning) Ursprung Europa, Sverige Förvärvad Nilsson Skum, Nils image/jpeg https://collections.smvk.se/carlotta-vkm/web/image/tn/1931482/image.jpg https://collections.smvk.se/carlotta-vkm/web/image/zoom/1931481/image.jpg http://kulturarvsdata.se/resurser/License#by Petersson, Kerstin, 1980- Statens museer för världskultur http://kulturarvsdata.se/SMVK-VKM/samling/1470 http://kulturarvsdata.se/SMVK-VKM/fotografi/1931500 http://kulturarvsdata.se/SMVK-VKM/fotografi/1931501 http://kulturarvsdata.se/SMVK-VKM/fotografi/1931502 http://kulturarvsdata.se/SMVK-VKM/fotografi/1931503 http://kulturarvsdata.se/SMVK-VKM/fotografi/1931504 http://kulturarvsdata.se/SMVK-VKM/fotografi/1931505 http://kulturarvsdata.se/SMVK-VKM/fotografi/1931506 http://libris.kb.se/bib/3618751 http://kulturarvsdata.se/SMVK-EM/exhibition/1963094 http://kulturarvsdata.se/SMVK-EM/name/3248385 http://kulturarvsdata.se/SMVK-VKM/objekt/html/11931 http://kulturarvsdata.se/SMVK-VKM/objekt/xml/11931 http://kulturarvsdata.se/SMVK-VKM/objekt/rdf/11931
Beskrivning
Om tältkåtan (1938.40.0002a-u): Det finns olika typer av kåtor. (Se modellerna 1972.18.0006-10!) Den vanligaste kåtan är den flyttbara tältkåtan, goatti (syd-) eller goahti (nord-) samiska. Kåtorna kunde hållas upp av olika träkonstruktioner. Kåta nr. 1938.40.0002 är en bågsaxkåta. Den baseras på samma sinrika konstruktion som bågstångskåtan (se modell: 1972.18.0010), men är en lättare transporterbar variant. Kåtastängerna kallas generellt goattimuorra (pl. goatimuorrat) och ska vara 16-18 stycken, enl. Elgström, 1922. De fyra böjda stängerna som bildar stommen i kåtan heter bael’lji, var och en av de övriga stängerna cag’gi (-gg). (Syd sam.) (Läs även om kåtaduken och kåtadörren, etc.!) Sätter sig trollsparven, siisas, eller kråkan på kåtastängerna, betyder det olycka och dödsfall i kåtan. (Elgström, 1922: 340) (För förklaringar om fåglarnas religionssymboliska betydelser läs ”Trolltrummans hemlighet. En socialantropologisk rekonstruktion av samernas förlorade naturreligion” av Saga du Nord. ) Se även hur kåta stängerna forslades vid flyttningarna på vintern i kåtasläden och på sommaren med klövjeraid. Relaterade sökningar: Register: [alla] FOLNAM: samer OBJTXT [innehåller]: byggnader kåta kåta: 1938.40.0002 kåtaduk: 1939.70.0348, 1938.40.0002s,t. kåtadörr: 1938.40.0002u (till kåta 1938.40.0002) kåtastege: 1938.40.0003 kåtasläde: 1938.40.0001 kåta-modellerna: 1972.18.0006-10 Referenser: s. 230-260 i Phebe Fjellströms bok Samernas samhälle i tradition och nutid. Nordstedts förlag: Stockholm, 1985. ISBN 91-1-853222-5) s. 145-147 i Ossian Elgströms bok Karesuandolapparna 1916-1919. Åhlén & Åkerlund: Stockholm, 1922. [Bra skisser!]
Inventarienummer
Användningsområde
Till kåta.
del
till kåtan nr. 1938.40.0002
Original: insamlat av
Nils Nilsson Skum
Original: lokal
Siskavara, Torne Lappmark
Proveniens
Typ & teknik: typ
Tillhör kåtan.
Referens, publicerad i
Årsberättelse 1938, Årstryck 1939, Göteborgs museum
Utställning, extern / tidigare
EM:Ursprungsfolk i 3 klimat
Land, engelska
Sweden
Beskrivning / tidigare
Stång av vanligt slag (täkatak). Tillhör kåtan. Genom Ernst Manker, Stockholm, år 1938 inköpt till museet från lappen Nils Nilsson Skum. Se vidare generalkatalogen. (finns i Bäckinskällare Tyggårdsgatan). (katalogkort/originalbeskrivning)
Sakord
stång
Lokalt namn
täkatak
Specialbenämning
kåtastång
Ursprung
Europa
Sverige
Förvärvad
Nilsson Skum, Nils
Petersson, Kerstin, 1980-
Statens museer för världskultur