http://kulturarvsdata.se/SMVK-VKM/objekt/11931
type: Entity
ksamsok version: 1.3.0
service name: objekt
service organization: SMVK-VKM
service organization full: Statens museer för världskultur - Världskulturmuseet
build date: 2026-08-16
url: https://collections.smvk.se/carlotta-vkm/web/object/11931
subject: culturalHistory
data quality: raw
item super type: object
item type: object
item key word: etnografi
item key word: byggnader
item label: stång, täkatak, kåtastång
is part of: http://kulturarvsdata.se/SMVK-VKM/samling/1470
is visualized by: http://kulturarvsdata.se/SMVK-VKM/fotografi/1931500
is visualized by: http://kulturarvsdata.se/SMVK-VKM/fotografi/1931501
is visualized by: http://kulturarvsdata.se/SMVK-VKM/fotografi/1931502
is visualized by: http://kulturarvsdata.se/SMVK-VKM/fotografi/1931503
is visualized by: http://kulturarvsdata.se/SMVK-VKM/fotografi/1931504
is visualized by: http://kulturarvsdata.se/SMVK-VKM/fotografi/1931505
is visualized by: http://kulturarvsdata.se/SMVK-VKM/fotografi/1931506
is mentioned by: http://libris.kb.se/bib/3618751
P12 B.was present at: http://kulturarvsdata.se/SMVK-EM/exhibition/1963094
item description: ItemDescription
  type: Beskrivning
  desc: Om tältkåtan (1938.40.0002a-u): Det finns olika typer av kåtor. (Se modellerna 1972.18.0006-10!) Den vanligaste kåtan är den flyttbara tältkåtan, goatti (syd-) eller goahti (nord-) samiska. Kåtorna kunde hållas upp av olika träkonstruktioner. Kåta nr. 1938.40.0002 är en bågsaxkåta. Den baseras på samma sinrika konstruktion som bågstångskåtan (se modell: 1972.18.0010), men är en lättare transporterbar variant. Kåtastängerna kallas generellt goattimuorra (pl. goatimuorrat) och ska vara 16-18 stycken, enl. Elgström, 1922. De fyra böjda stängerna som bildar stommen i kåtan heter bael’lji, var och en av de övriga stängerna cag’gi (-gg). (Syd sam.) (Läs även om kåtaduken och kåtadörren, etc.!) Sätter sig trollsparven, siisas, eller kråkan på kåtastängerna, betyder det olycka och dödsfall i kåtan. (Elgström, 1922: 340) (För förklaringar om fåglarnas religionssymboliska betydelser läs ”Trolltrummans hemlighet. En socialantropologisk rekonstruktion av samernas förlorade naturreligion” av Saga du Nord. ) Se även hur kåta stängerna forslades vid flyttningarna på vintern i kåtasläden och på sommaren med klövjeraid. Relaterade sökningar: Register: [alla] FOLNAM: samer OBJTXT [innehåller]: byggnader kåta kåta: 1938.40.0002 kåtaduk: 1939.70.0348, 1938.40.0002s,t. kåtadörr: 1938.40.0002u (till kåta 1938.40.0002) kåtastege: 1938.40.0003 kåtasläde: 1938.40.0001 kåta-modellerna: 1972.18.0006-10 Referenser: s. 230-260 i Phebe Fjellströms bok Samernas samhälle i tradition och nutid. Nordstedts förlag: Stockholm, 1985. ISBN 91-1-853222-5) s. 145-147 i Ossian Elgströms bok Karesuandolapparna 1916-1919. Åhlén & Åkerlund: Stockholm, 1922. [Bra skisser!]
item description: ItemDescription
  type: Inventarienummer
  desc: 1938.40.0002o
item description: ItemDescription
  type: Användningsområde
  desc: Till kåta.
item description: ItemDescription
  type: del
  desc: till kåtan nr. 1938.40.0002
item description: ItemDescription
  type: Original: insamlat av
  desc: Nils Nilsson Skum
item description: ItemDescription
  type: Original: lokal
  desc: Siskavara, Torne Lappmark
item description: ItemDescription
  type: Proveniens
  desc: Siskavara, Torne Lappmark
item description: ItemDescription
  type: Typ & teknik: typ
  desc: Tillhör kåtan.
item description: ItemDescription
  type: Referens, publicerad i
  desc: Årsberättelse 1938, Årstryck 1939, Göteborgs museum
item description: ItemDescription
  type: Utställning, extern / tidigare
  desc: EM:Ursprungsfolk i 3 klimat
item description: ItemDescription
  type: Land, engelska
  desc: Sweden @en
item description: ItemDescription
  type: Beskrivning / tidigare
  desc: Stång av vanligt slag (täkatak). Tillhör kåtan. Genom Ernst Manker, Stockholm, år 1938 inköpt till museet från lappen Nils Nilsson Skum. Se vidare generalkatalogen. (finns i Bäckinskällare Tyggårdsgatan). (katalogkort/originalbeskrivning)
item name: ItemName
  type: Sakord
  name: stång
item name: ItemName
  type: Lokalt namn
  name: täkatak
item name: ItemName
  type: Specialbenämning
  name: kåtastång
item number: ItemNumber
  type: Inventarienummer
  number: 1938.40.0002o
context: Context
  context label: Ursprung
  context type: use
  context super type: interact
  country: se
  continent name: Europa
  country name: Sverige
context: Context
  context label: Förvärvad
  context type: transact
  context super type: interact
  from time: 1938
  to time: 1938
context: Nilsson Skum, Nils
  type: Context
  context label: Förvärvad
  context type: transact
  context super type: interact
  intermediary: http://kulturarvsdata.se/SMVK-EM/name/3248385
image: Image
  media type: image/jpeg
  byline: Petersson, Kerstin, 1980-
  copyright: Statens museer för världskultur
  media license: by
  media license url: http://creativecommons.org/licenses/by/4.0/
item license: cc0
item license url: http://creativecommons.org/publicdomain/zero/1.0/
presentation: 1.3.0 2026-08-16 stång, täkatak, kåtastång Rådata 11931 objekt Statens museer för världskultur - Världskulturmuseet SMVK-VKM Föremål http://kulturarvsdata.se/SMVK-VKM/objekt/11931 1938.40.0002o Om tältkåtan (1938.40.0002a-u): Det finns olika typer av kåtor. (Se modellerna 1972.18.0006-10!) Den vanligaste kåtan är den flyttbara tältkåtan, goatti (syd-) eller goahti (nord-) samiska. Kåtorna kunde hållas upp av olika träkonstruktioner. Kåta nr. 1938.40.0002 är en bågsaxkåta. Den baseras på samma sinrika konstruktion som bågstångskåtan (se modell: 1972.18.0010), men är en lättare transporterbar variant. Kåtastängerna kallas generellt goattimuorra (pl. goatimuorrat) och ska vara 16-18 stycken, enl. Elgström, 1922. De fyra böjda stängerna som bildar stommen i kåtan heter bael’lji, var och en av de övriga stängerna cag’gi (-gg). (Syd sam.) (Läs även om kåtaduken och kåtadörren, etc.!) Sätter sig trollsparven, siisas, eller kråkan på kåtastängerna, betyder det olycka och dödsfall i kåtan. (Elgström, 1922: 340) (För förklaringar om fåglarnas religionssymboliska betydelser läs ”Trolltrummans hemlighet. En socialantropologisk rekonstruktion av samernas förlorade naturreligion” av Saga du Nord. ) Se även hur kåta stängerna forslades vid flyttningarna på vintern i kåtasläden och på sommaren med klövjeraid. Relaterade sökningar: Register: [alla] FOLNAM: samer OBJTXT [innehåller]: byggnader kåta kåta: 1938.40.0002 kåtaduk: 1939.70.0348, 1938.40.0002s,t. kåtadörr: 1938.40.0002u (till kåta 1938.40.0002) kåtastege: 1938.40.0003 kåtasläde: 1938.40.0001 kåta-modellerna: 1972.18.0006-10 Referenser: s. 230-260 i Phebe Fjellströms bok Samernas samhälle i tradition och nutid. Nordstedts förlag: Stockholm, 1985. ISBN 91-1-853222-5) s. 145-147 i Ossian Elgströms bok Karesuandolapparna 1916-1919. Åhlén & Åkerlund: Stockholm, 1922. [Bra skisser!] 1938.40.0002o, Till kåta., till kåtan nr. 1938.40.0002, Nils Nilsson Skum, Siskavara, Torne Lappmark, Tillhör kåtan., Årsberättelse 1938, Årstryck 19…