http://kulturarvsdata.se/SMVK-OM/objekt/158616
type: Entity
ksamsok version: 1.3.0
service name: objekt
service organization: SMVK-OM
service organization full: Statens museer för världskultur - Östasiatiska museet
build date: 2026-08-05
url: https://collections.smvk.se/carlotta-om/web/object/158616
subject: culturalHistory
data quality: raw
item super type: object
item type: object
item key word: 조각 彫刻 @ko
item key word: OM-1959-0005
item key word: wood
item key word: Östasien
item key word: 나무 木
item label: skulptur, figur, sculpture
is part of: http://kulturarvsdata.se/SMVK-OM/samling/11677622
is visualized by: http://kulturarvsdata.se/SMVK-OM/Bildarkiv/11587663
is visualized by: http://kulturarvsdata.se/SMVK-OM/Bildarkiv/11587669
is mentioned by: z843cn42wz3dth9q
is mentioned by: http://libris.kb.se/bib/12149975
item description: ItemDescription
  type: Beskrivning
  desc: Kannon Bosatsu. Skulptur i trä med rester av lack och förgyllning, stående på en lotussockel. Iförd veckad klädedräkt som lämnar del av bröstet bart. Muromachi-perioden (1392-1573). Lack: teknik och funktion Den japanska lacken kommer från lackträdet (Rhus verniciflua/vernicifera) som är släkt med mango och cashewnöt i familjen sumakväxter. Det finns flera besläktade lackträd som kan ge lack. Trädet tappas på sin sav ungefär som när man tappar gummi. Efter tappning dör trädet. Saven filtreras och är i sin flytande form eksemframkallande. Den är nästan ofärgad. Genom pigment färgas klacken, t ex svart (med järnoxid) eller röd (från kvicksilver). Lackens funktionella betydelse ligger i att den skyddar underlaget. Vanliga underlag är trä, men även metall, textil, papper och keramik. Lackeringen består ofta av ett 50-tal faser och börjar med grundning, en blandning av lack, bränt lerpulver och stenpulver. Sedan följer slipning. Själva lackeringen sker ofta i flera lager. Varje lager behöver härda i ett dammfritt skåp med ca 80% luftfuktighet. Polering är också ett viktigt moment. Tidsåtgången för ett exklusivt lackföremål kan vara upp till tio år. Vanliga dekorationstekniker är inlägg av bl a pärlemor samt pulveriserade metaller (maki-e). Lacken användes på t ex rustningar och under andra världskriget som rostförebyggare på vapen. Guldlack används även vid lagning av keramikföremål, där det icke-perfekta sätts i fokus genom lacket som en medveten del i estetiken. Hantverk: exemplet lacktillverkning De största lackproducerande områdena idag är Tokyo (Edo-lack), Kyoto (Kyo-lack) och Kanazawa (Kaga-lack). Andra viktiga platser för lacktillverkning med lång historia är Wajima, Takayama och Takamatsu. Lackarbeten har använts i Japan som konstföremål och vardagsföremål åtminstone sedan mitten av Jomon-perioden (ca 10500–300 f v t). Nya fynd kan troligen dateras till ca 7000 år f v t. Omkring 586 e v t startade en lackavdelning inom finansministeriet för att effektivt kunna or…
item description: ItemDescription
  type: Källor
  desc: ÖM kat. 1963 (?)
item description: ItemDescription
  type: Förvärvsomständigheter
  desc: Från donator som önskar vara okänd (HM). gåva
item description: ItemDescription
  type: Publicerad
  desc: ÖM kat. 1963 (?)
item description: ItemDescription
  type: Anmärkning
  desc: Varit förväxlad med OM-1969-0127, åtgärdat 2019-07-08. A.S.
item description: ItemDescription
  type: Land, engelska / ursprung
  desc: Japan
item description: ItemDescription
  type: Referens, källa
  desc: Meddelanden från Nationalmuseum nr: 84: Statens konstsamlingars tillväxt oxh förvaltning1959 (1960)
item description: ItemDescription
  type: Referens, källa
  desc: Braw, Monica, Holmberg, Petra & Myrdal, Eva (2011). Japan: föremål och bilder berättar = Japan : artefacts and images tell the story. Stockholm: Östasiatiska museet
item material: ItemMaterial
  type: Material, engelska
  material: wood @en
item material: ItemMaterial
  type: Materialkategori
  material: trä
item material: ItemMaterial
  type: Material
  material: trä
item name: ItemName
  type: Sakord
  name: skulptur
item name: ItemName
  type: Sakord
  name: figur
item name: ItemName
  type: Sakord, engelska
  name: sculpture @en
item number: ItemNumber
  type: Accessionsnummer
  number: OM-1959-0005
context: Context
  context label: Förvärvad
  context type: transact
  context super type: interact
  from time: 1959
  to time: 1959
context: Context
  context label: Brukad
  context type: use
  context super type: interact
  time text: Muromachi (1336-1573)
context: Context
  context label: Ursprung
  context type: use
  context super type: interact
  country: jp
  country name: Japan
image: Image
  media type: image/jpeg
  byline: Östasiatiska museet
  copyright: Statens museer för världskultur
  media license: by
  media license url: http://creativecommons.org/licenses/by/4.0/
  thumbnail source: https://collections.smvk.se/carlotta-om/web/image/tn/361607/representation
  lowres source: https://collections.smvk.se/carlotta-om/web/image/zoom/361606/representation
image: Image
  media type: image/jpeg
  byline: Östasiatiska museet
  copyright: Statens museer för världskultur
  media license: by
  media license url: http://creativecommons.org/licenses/by/4.0/
  thumbnail source: https://collections.smvk.se/carlotta-om/web/image/tn/357596/representation
  lowres source: https://collections.smvk.se/carlotta-om/web/image/zoom/357595/representation
image: Image
  media type: image/jpeg
  byline: Uppgift om fotograf saknas
  copyright: Statens museer för världskultur
  media license: by
  media license url: http://creativecommons.org/licenses/by/4.0/
item license: cc0
item license url: http://creativecommons.org/publicdomain/zero/1.0/
thumbnail: https://collections.smvk.se/carlotta-om/web/image/tn/361607/representation
presentation: 1.3.0 2026-08-05 skulptur, figur, sculpture Rådata 158616 objekt Statens museer för världskultur - Östasiatiska museet SMVK-OM Föremål http://kulturarvsdata.se/SMVK-OM/objekt/158616 OM-1959-0005 Kannon Bosatsu. Skulptur i trä med rester av lack och förgyllning, stående på en lotussockel. Iförd veckad klädedräkt som lämnar del av bröstet bart. Muromachi-perioden (1392-1573). Lack: teknik och funktion Den japanska lacken kommer från lackträdet (Rhus verniciflua/vernicifera) som är släkt med mango och cashewnöt i familjen sumakväxter. Det finns flera besläktade lackträd som kan ge lack. Trädet tappas på sin sav ungefär som när man tappar gummi. Efter tappning dör trädet. Saven filtreras och är i sin flytande form eksemframkallande. Den är nästan ofärgad. Genom pigment färgas klacken, t ex svart (med järnoxid) eller röd (från kvicksilver). Lackens funktionella betydelse ligger i att den skyddar underlaget. Vanliga underlag är trä, men även metall, textil, papper och keramik. Lackeringen består ofta av ett 50-tal faser och börjar med grundning, en blandning av lack, bränt lerpulver och stenpulver. Sedan följer slipning. Själva lackeringen sker ofta i flera lager. Varje lager behöver härda i ett dammfritt skåp med ca 80% luftfuktighet. Polering är också ett viktigt moment. Tidsåtgången för ett exklusivt lackföremål kan vara upp till tio år. Vanliga dekorationstekniker är inlägg av bl a pärlemor samt pulveriserade metaller (maki-e). Lacken användes på t ex rustningar och under andra världskriget som rostförebyggare på vapen. Guldlack används även vid lagning av keramikföremål, där det icke-perfekta sätts i fokus genom lacket som en medveten del i estetiken. Hantverk: exemplet lacktillverkning De största lackproducerande områdena idag är Tokyo (Edo-lack), Kyoto (Kyo-lack) och Kanazawa (Kaga-lack). Andra viktiga platser för lacktillverkning med lång historia är Wajima, Takayama och Takamatsu. Lackarbeten har använts i Japan som konstföremål och vardagsföremål åtminstone seda…