Statens museer för världskultur - Östasiatiska museet
그릇
가정용구 家庭用具
Holmes, Margot
Google Art2
MargotHolmes’Dep.MHC52:5
Margot Holmes’ deposition
HM2159
GVIA-2159
Sonyu (宗入)
Tanaka Sokichi
Sōnyū
ceramics
earthenware
Bernadotte, Gustaf Adolf
Gustav VI Adolf
ceramic
Östasien
도자기 陶磁器
skål, husgeråd
1.3.0 2026-08-19 skål, husgeråd Rådata 104784 objekt Statens museer för världskultur - Östasiatiska museet SMVK-OM Föremål http://kulturarvsdata.se/SMVK-OM/objekt/104784 HM-2159, MHC52:5, MargotHolmes’Dep.MHC52:5, Margot Holmes’ deposition, HM2159, GVIA-2159 Teskål, rakubränd keramik, Japan, 16-1700-tal. Tillskriven Raku Sonyu (1664-1716), högst osäkert. Teceremonins påverkan var och är mycket stor på många fält inom konst och konsthantverk, men särskilt vad gäller keramiken. Raku-keramik har under 1900-talet blivit globalt spridd och görs numera i många länder. Raku kallades till en början också för Imayaki, vilket betyder ungefär ”nu-keramik” eller ”modern keramik” som en beskrivning av den speciella karaktären i tillverkningen. Raku-bränningen är en snabb process som avslutas med att föremålet tas ur ugnen direkt i luften och läggs i vatten eller i organiskt material, något som gör att resultatet blir oförutsägbart. Raku är en lågbränd keramik som antagligen först beställdes av temästaren Sen no Rikyu (1522–1591). Det var den första keramiken som var gjord endast för terummet. Raku anses vara sprungen ur den ”rustika, enkla skönhetens” ideal (wabi-estetiken). Enligt sägnen började den tillverkas omkring 1579 av Chojiro (omdiskuterad uppgift), en av förfäderna till vad som kom att kallas Raku-familjen som sannolikt hade rötter i Kina. Raku-keramiken hade tekniska likheter med den kinesiska Henan-provinsens keramik med trefärgsglasyr. Namnet Raku kommer enligt sägnen från att landets ledare Toyotomi Hideyoshi (1537–1598), som Rikyu var temästare åt, gav keramikerfamiljen ett sigill med det kinesiska tecknet för raku (behag, njutning). Raku är mest känd i form av teskålar, men även andra typer av föremål förekom redan från början. Att datera raku-keramik kan vara en stor utmaning. Raku Kichizaemon XVI (född 1981) företräder f n den yngsta generationen i familjen. /PH (Baserad på text från utställningskatalogen Japan. Föremål och bilder berättar. 2011). /PH Enligt katalogkort: Teskål, chawan; handformad med rundare sidor. Svart, porig glasyr. Teskål (chawan) för vinterbruk. Svart raku-vara. Attribuerad till Tanaka Sōnyū V (1664-1716), osäkert. H 7,5 cm, Diam 11 cm. Deposition från Stiftelsen Margot A Holmes Art Collection. HM-2159. Tillverkningsort: Japan. Raku-skål. Teceremonins påverkan var och är mycket stor på många fält inom konst och konsthantverk, men särskilt vad gäller keramiken. Raku-keramik har under 1900-talet blivit globalt spridd och görs numera i många länder. Raku kallades till en början också för Imayaki, vilket betyder ungefär ”nu-keramik” eller ”modern keramik” som en beskrivning av den speciella karaktären i tillverkningen. Raku-bränningen är en snabb process som avslutas med att föremålet tas ur ugnen direkt i luften och läggs i vatten eller i organiskt material, något som gör att resultatet blir oförutsägbart. Raku är en lågbränd keramik som antagligen först beställdes av temästaren Sen no Rikyu (1522–1591). Det var den första keramiken som var gjord endast för terummet. Raku anses vara sprungen ur den ”rustika, enkla skönhetens” ideal (wabi-estetiken). Enligt sägnen började den tillverkas omkring 1579 av Chojiro (omdiskuterad uppgift), en av förfäderna till vad som kom att kallas Raku-familjen som sannolikt hade rötter i Kina. Raku-keramiken hade tekniska likheter med den kinesiska Henan-provinsens keramik med trefärgsglasyr. Namnet Raku kommer enligt sägnen från att landets ledare Toyotomi Hideyoshi (1537–1598), som Rikyu var temästare åt, gav keramikerfamiljen ett sigill med det kinesiska tecknet för raku (behag, njutning). Raku är mest känd i form av teskålar, men även andra typer av föremål förekom redan från början. Att datera raku-keramik kan vara en stor utmaning. Raku Kichizaemon XVI (född 1981) företräder den yngsta generationen i familjen. (Baserad på text från utställningskatalogen Japan. Föremål och bilder berättar. 2011). /PH , Attribuerad till Tanaka Sonyu (1664-1716), 1974 inkom denna deposition till Östasiatiska museet. Den inkom med Gustaf VI Adolfs donation, då samlingen tidigare varit deponerad hos Gustaf VI Adolf. 1958 deponerade Stiftelsen Mrs Margot Holmes föremålen hos Gustaf VI Adolf. 1974 flyttade den alltså över till ÖM., Japan - Föremål och bilder berättar, Utställd i Japanutställningen fram till 2018., MHC52:5 Teceremoni, teskål av rakubränd keramik med svart glasyr (kuroraku chawan). Attribuerad till Tanaka Sonyu (1664-1716). H:7,5cm Diameter:11cm (Skålen märkt “HM 2159”), Japan 23 Teceremonin, Japan, Tea bowl (chawan) for use in winter. Black raku ware. Attributed to Tanaka Sōnyū V (1664-1716), uncertain. H 7.5 cm, Diam 11 cm. Deposited by the Foundation Margot A Holmes Art Collection. HM-2159. , Dig in Japan, Braw, Monica, Holmberg, Petra & Myrdal, Eva (2011). Japan: föremål och bilder berättar = Japan : artefacts and images tell the story. Stockholm: Östasiatiska museet, (Japan) Edo (1603 - 1868), Late 17-early 18th c? Förvärvad Gustaf VI Adolf Tillverkad Raku Kichizaemon V Sonyu Ursprung Japan Ägd Stift. Margot A. Holmes Art Collection image/jpeg https://collections.smvk.se/carlotta-om/web/image/tn/308383/representation https://collections.smvk.se/carlotta-om/web/image/zoom/308384/representation http://kulturarvsdata.se/resurser/License#by Raku Kichizaemon V Sonyu Statens museer för världskultur http://kulturarvsdata.se/SMVK-OM/samling/10619999 http://kulturarvsdata.se/SMVK-OM/Bildarkiv/592896 http://kulturarvsdata.se/SMVK-OM/Bildarkiv/607953 http://kulturarvsdata.se/SMVK-OM/Bildarkiv/820683 http://kulturarvsdata.se/SMVK-OM/exhibition/158159 http://kulturarvsdata.se/SMVK-OM/exhibition/905838 http://kulturarvsdata.se/SMVK-OM/exhibitionpart/527934 http://libris.kb.se/bib/12149975 http://kulturarvsdata.se/SMVK-EM/name/1015117 http://kulturarvsdata.se/SMVK-EM/name/3213331 http://kulturarvsdata.se/SMVK-EM/name/1165652 http://kulturarvsdata.se/SMVK-OM/objekt/html/104784 http://kulturarvsdata.se/SMVK-OM/objekt/xml/104784 http://kulturarvsdata.se/SMVK-OM/objekt/rdf/104784
Beskrivning
Teskål, rakubränd keramik, Japan, 16-1700-tal. Tillskriven Raku Sonyu (1664-1716), högst osäkert. Teceremonins påverkan var och är mycket stor på många fält inom konst och konsthantverk, men särskilt vad gäller keramiken. Raku-keramik har under 1900-talet blivit globalt spridd och görs numera i många länder. Raku kallades till en början också för Imayaki, vilket betyder ungefär ”nu-keramik” eller ”modern keramik” som en beskrivning av den speciella karaktären i tillverkningen. Raku-bränningen är en snabb process som avslutas med att föremålet tas ur ugnen direkt i luften och läggs i vatten eller i organiskt material, något som gör att resultatet blir oförutsägbart. Raku är en lågbränd keramik som antagligen först beställdes av temästaren Sen no Rikyu (1522–1591). Det var den första keramiken som var gjord endast för terummet. Raku anses vara sprungen ur den ”rustika, enkla skönhetens” ideal (wabi-estetiken). Enligt sägnen började den tillverkas omkring 1579 av Chojiro (omdiskuterad uppgift), en av förfäderna till vad som kom att kallas Raku-familjen som sannolikt hade rötter i Kina. Raku-keramiken hade tekniska likheter med den kinesiska Henan-provinsens keramik med trefärgsglasyr. Namnet Raku kommer enligt sägnen från att landets ledare Toyotomi Hideyoshi (1537–1598), som Rikyu var temästare åt, gav keramikerfamiljen ett sigill med det kinesiska tecknet för raku (behag, njutning). Raku är mest känd i form av teskålar, men även andra typer av föremål förekom redan från början. Att datera raku-keramik kan vara en stor utmaning. Raku Kichizaemon XVI (född 1981) företräder f n den yngsta generationen i familjen. /PH (Baserad på text från utställningskatalogen Japan. Föremål och bilder berättar. 2011). /PH
Enligt katalogkort: Teskål, chawan; handformad med rundare sidor. Svart, porig glasyr. Teskål (chawan) för vinterbruk. Svart raku-vara. Attribuerad till Tanaka Sōnyū V (1664-1716), osäkert. H 7,5 cm, Diam 11 cm. Deposition från Stiftelsen Margot A Holmes Art Collection. HM-2159. Tillverkningsort: Japan. Raku-skål. Teceremonins påverkan var och är mycket stor på många fält inom konst och konsthantverk, men särskilt vad gäller keramiken. Raku-keramik har under 1900-talet blivit globalt spridd och görs numera i många länder. Raku kallades till en början också för Imayaki, vilket betyder ungefär ”nu-keramik” eller ”modern keramik” som en beskrivning av den speciella karaktären i tillverkningen. Raku-bränningen är en snabb process som avslutas med att föremålet tas ur ugnen direkt i luften och läggs i vatten eller i organiskt material, något som gör att resultatet blir oförutsägbart. Raku är en lågbränd keramik som antagligen först beställdes av temästaren Sen no Rikyu (1522–1591). Det var den första keramiken som var gjord endast för terummet. Raku anses vara sprungen ur den ”rustika, enkla skönhetens” ideal (wabi-estetiken). Enligt sägnen började den tillverkas omkring 1579 av Chojiro (omdiskuterad uppgift), en av förfäderna till vad som kom att kallas Raku-familjen som sannolikt hade rötter i Kina. Raku-keramiken hade tekniska likheter med den kinesiska Henan-provinsens keramik med trefärgsglasyr. Namnet Raku kommer enligt sägnen från att landets ledare Toyotomi Hideyoshi (1537–1598), som Rikyu var temästare åt, gav keramikerfamiljen ett sigill med det kinesiska tecknet för raku (behag, njutning). Raku är mest känd i form av teskålar, men även andra typer av föremål förekom redan från början. Att datera raku-keramik kan vara en stor utmaning. Raku Kichizaemon XVI (född 1981) företräder den yngsta generationen i familjen. (Baserad på text från utställningskatalogen Japan. Föremål och bilder berättar. 2011). /PH
Attribuerad till Tanaka Sonyu (1664-1716)
Förvärvsomständigheter
1974 inkom denna deposition till Östasiatiska museet. Den inkom med Gustaf VI Adolfs donation, då samlingen tidigare varit deponerad hos Gustaf VI Adolf. 1958 deponerade Stiftelsen Mrs Margot Holmes föremålen hos Gustaf VI Adolf. 1974 flyttade den alltså över till ÖM.
Utställning / ingår i
Japan - Föremål och bilder berättar
Anmärkning
Utställd i Japanutställningen fram till 2018.
MHC52:5 Teceremoni
teskål av rakubränd keramik med svart glasyr (kuroraku chawan). Attribuerad till Tanaka Sonyu (1664-1716). H:7,5cm Diameter:11cm (Skålen märkt “HM 2159”)
Utställning, del av / tidigare
Japan 23 Teceremonin
Land, engelska / ursprung
Japan
Beskrivning, engelska
Tea bowl (chawan) for use in winter. Black raku ware. Attributed to Tanaka Sōnyū V (1664-1716), uncertain. H 7.5 cm, Diam 11 cm. Deposited by the Foundation Margot A Holmes Art Collection. HM-2159.
Utställning, del av / ingår i
Utställning / tidigare
Dig in Japan
Referens, källa
Braw, Monica, Holmberg, Petra & Myrdal, Eva (2011). Japan: föremål och bilder berättar = Japan : artefacts and images tell the story. Stockholm: Östasiatiska museet
Period, engelska
(Japan) Edo (1603 - 1868)
Datering, engelska
Late 17-early 18th c?
Material, engelska
pottery
Materialkategori
keramik
Material
lergods
Diameter
Höjd
Sakord
skål
husgeråd
Accessionsnummer
Tidigare identitet
Förvärvad
Gustaf VI Adolf
Tillverkad
Raku Kichizaemon V Sonyu
Ursprung
Ägd
Stift. Margot A. Holmes Art Collection
Statens museer för världskultur