http://kulturarvsdata.se/SMVK-OM/objekt/113441
type: Entity
ksamsok version: 1.3.0
service name: objekt
service organization: SMVK-OM
service organization full: Statens museer för världskultur - Östasiatiska museet
build date: 2026-08-19
url: https://collections.smvk.se/carlotta-om/web/object/113441
subject: culturalHistory
data quality: raw
item super type: object
item type: object
item key word: 가정용구 家庭用具 @ko
item key word: Bekesy-021
item key word: lacquer
item key word: Bekesy, Georg von
item key word: Östasien
item key word: 칠기 漆器
item label: kanna, husgeråd
is part of: http://kulturarvsdata.se/SMVK-OM/samling/10466138
is visualized by: http://kulturarvsdata.se/SMVK-OM/Bildarkiv/607925
P12 B.was present at: http://kulturarvsdata.se/SMVK-OM/exhibition/158159
P12 B.was present at: http://kulturarvsdata.se/SMVK-OM/exhibitionpart/438563
is mentioned by: http://libris.kb.se/bib/12149975
item description: ItemDescription
  type: Beskrivning
  desc: Kanna (yoto) av negoro-lack. Sent 1500-tal. Lack: teknik och funktion Den japanska lacken kommer från lackträdet (Rhus verniciflua/vernicifera) som är släkt med mango och cashewnöt i familjen sumakväxter. Det finns flera besläktade lackträd som kan ge lack. Trädet tappas på sin sav ungefär som när man tappar gummi. Efter tappning dör trädet. Saven filtreras och är i sin flytande form eksemframkallande. Den är nästan ofärgad. Genom pigment färgas lacken, t ex svart (med järnoxid) eller röd (från kvicksilver). Lackens funktionella betydelse ligger i att den skyddar underlaget. Vanliga underlag är trä, men även metall, textil, papper och keramik. Lackeringen består ofta av ett 50-tal faser och börjar med grundning, en blandning av lack, bränt lerpulver och stenpulver. Sedan följer slipning. Själva lackeringen sker ofta i flera lager. Varje lager behöver härda i ett dammfritt skåp med ca 80% luftfuktighet. Polering är också ett viktigt moment. Tidsåtgången för ett exklusivt lackföremål kan vara upp till tio år. Vanliga dekorationstekniker är inlägg av bl a pärlemor samt pulveriserade metaller (maki-e). Lacken användes på t ex rustningar och under andra världskriget som rostförebyggare på vapen. Guldlack används även vid lagning av keramikföremål, där det icke-perfekta sätts i fokus genom lacket som en medveten del i estetiken. Hantverk: exemplet lacktillverkning De största lackproducerande områdena idag är Tokyo (Edo-lack), Kyoto (Kyo-lack) och Kanazawa (Kaga-lack). Andra viktiga platser för lacktillverkning med lång historia är Wajima, Takayama och Takamatsu. Lackarbeten har använts i Japan som konstföremål och vardagsföremål åtminstone sedan mitten av Jomon-perioden (ca 10500–300 f v t). Nya fynd kan troligen dateras till ca 7000 år f v t. Omkring 586 e v t startade en lackavdelning inom finansministeriet för att effektivt kunna organisera lackproduktionen. Buddismen kom till landet under samma tid och man började göra religiöst relaterade föremål som skulpturer och t…
item description: ItemDescription
  type: Jämförande material
  desc: Enligt Wirgin (ed.) 1974 sid 128 finns en nästan likadan kanna i Royal Ontario Museum (Archives of the Chinese Art Society of America. Vol. XXVI, 1972-73, sid. 94, fig 50).
item description: ItemDescription
  type: Publicerad
  desc: Wirgin, Jan (ed.) The Georg von Békèsy Collection. Selected objects from the collection of Georg von Békèsy bequeathed to the Nobel Foundation. Malmö, 1974. Sif 128-129
item description: ItemDescription
  type: Utställning / ingår i
  desc: Japan - Föremål och bilder berättar
item description: ItemDescription
  type: Anmärkning
  desc: Omvärldskontakter
item description: ItemDescription
  type: Anmärkning
  desc: Ewer of negoro lacquer. Momoyama period. Late 16th century. Japan. H: 37,5 cm
item description: ItemDescription
  type: Land, engelska / ursprung
  desc: Japan
item description: ItemDescription
  type: Utställning, del av / ingår i
  desc: Japan 09
item description: ItemDescription
  type: Referens, källa
  desc: Braw, Monica, Holmberg, Petra & Myrdal, Eva (2011). Japan: föremål och bilder berättar = Japan : artefacts and images tell the story. Stockholm: Östasiatiska museet
item description: ItemDescription
  type: Utlån / planerat
  desc: 2021.0005
item description: ItemDescription
  type: Utlån / planerat
  desc: Nationalmuseum Ungern
item material: ItemMaterial
  type: Material, engelska
  material: wood @en
item material: ItemMaterial
  type: Materialkategori
  material: trä
item material: ItemMaterial
  type: Materialkategori
  material: lack
item material: ItemMaterial
  type: Material
  material: lack
item measurement: ItemMeasurement
  type: Bredd
  value: 32
  unit: cm
item measurement: ItemMeasurement
  type: Höjd
  value: 37,5
  unit: cm
item name: ItemName
  type: Sakord
  name: kanna
item name: ItemName
  type: Sakord
  name: husgeråd
item number: ItemNumber
  type: Accessionsnummer
  number: Bekesy-021
context: Békésy, Georg von
  type: Context
  context label: Förvärvad
  context type: transact
  context super type: interact
  intermediary: http://kulturarvsdata.se/SMVK-EM/name/1040906
context: Context
  context label: Brukad
  context type: use
  context super type: interact
  time text: Momoyama (1568-1600)
context: Context
  context label: Ursprung
  context type: use
  context super type: interact
  country: jp
  country name: Japan
context: Nobelstiftelsen
  type: Context
  context label: Ägd
  context type: own
  context super type: interact
  P51 F.has former or current owner: http://kulturarvsdata.se/SMVK-EM/name/1441757
image: Image
  media type: image/jpeg
  byline: Uppgift om fotograf saknas
  copyright: Statens museer för världskultur
  media license: by
  media license url: http://creativecommons.org/licenses/by/4.0/
  thumbnail source: https://collections.smvk.se/carlotta-om/web/image/tn/305323/representation
  lowres source: https://collections.smvk.se/carlotta-om/web/image/zoom/305322/representation
image: Image
  media type: image/jpeg
  byline: Östasiatiska museet
  copyright: Statens museer för världskultur
  media license: by
  media license url: http://creativecommons.org/licenses/by/4.0/
item license: cc0
item license url: http://creativecommons.org/publicdomain/zero/1.0/
thumbnail: https://collections.smvk.se/carlotta-om/web/image/tn/305323/representation
presentation: 1.3.0 2026-08-19 kanna, husgeråd Rådata 113441 objekt Statens museer för världskultur - Östasiatiska museet SMVK-OM Föremål http://kulturarvsdata.se/SMVK-OM/objekt/113441 Bekesy-021 Kanna (yoto) av negoro-lack. Sent 1500-tal. Lack: teknik och funktion Den japanska lacken kommer från lackträdet (Rhus verniciflua/vernicifera) som är släkt med mango och cashewnöt i familjen sumakväxter. Det finns flera besläktade lackträd som kan ge lack. Trädet tappas på sin sav ungefär som när man tappar gummi. Efter tappning dör trädet. Saven filtreras och är i sin flytande form eksemframkallande. Den är nästan ofärgad. Genom pigment färgas lacken, t ex svart (med järnoxid) eller röd (från kvicksilver). Lackens funktionella betydelse ligger i att den skyddar underlaget. Vanliga underlag är trä, men även metall, textil, papper och keramik. Lackeringen består ofta av ett 50-tal faser och börjar med grundning, en blandning av lack, bränt lerpulver och stenpulver. Sedan följer slipning. Själva lackeringen sker ofta i flera lager. Varje lager behöver härda i ett dammfritt skåp med ca 80% luftfuktighet. Polering är också ett viktigt moment. Tidsåtgången för ett exklusivt lackföremål kan vara upp till tio år. Vanliga dekorationstekniker är inlägg av bl a pärlemor samt pulveriserade metaller (maki-e). Lacken användes på t ex rustningar och under andra världskriget som rostförebyggare på vapen. Guldlack används även vid lagning av keramikföremål, där det icke-perfekta sätts i fokus genom lacket som en medveten del i estetiken. Hantverk: exemplet lacktillverkning De största lackproducerande områdena idag är Tokyo (Edo-lack), Kyoto (Kyo-lack) och Kanazawa (Kaga-lack). Andra viktiga platser för lacktillverkning med lång historia är Wajima, Takayama och Takamatsu. Lackarbeten har använts i Japan som konstföremål och vardagsföremål åtminstone sedan mitten av Jomon-perioden (ca 10500–300 f v t). Nya fynd kan troligen dateras till ca 7000 år f v t. Omkring 586 e v t startade en lackavdelning inom f…