http://kulturarvsdata.se/SMVK-OM/objekt/104678
type: Entity
ksamsok version: 1.3.0
service name: objekt
service organization: SMVK-OM
service organization full: Statens museer för världskultur - Östasiatiska museet
build date: 2026-08-19
url: https://collections.smvk.se/carlotta-om/web/object/104678
subject: culturalHistory
data quality: raw
item super type: object
item type: object
item key word: 가정용구 家庭用具 @ko
item key word: 그릇 @ko
item key word: OM-1974-1133
item key word: HM-449
item key word: HM449
item key word: Bernadotte, Gustaf Adolf
item key word: Gustav VI Adolf
item key word: Östasien
item motive word: kintsugi
item label: skål, husgeråd
is part of: http://kulturarvsdata.se/SMVK-OM/samling/10474718
is visualized by: http://kulturarvsdata.se/SMVK-OM/Bildarkiv/11572595
is visualized by: http://kulturarvsdata.se/SMVK-OM/Bildarkiv/11709214
is visualized by: http://kulturarvsdata.se/SMVK-OM/Bildarkiv/11833658
is visualized by: http://kulturarvsdata.se/SMVK-OM/Bildarkiv/11957731
P12 B.was present at: http://kulturarvsdata.se/SMVK-OM/exhibition/831179
P12 B.was present at: http://kulturarvsdata.se/SMVK-OM/exhibition/13012709
item description: ItemDescription
  type: Beskrivning
  desc: Skål, glaserat porslin. Kina. 1662-1722. Enligt katalogkort: Djup risskål med Sang-de-baeuf-glasyr (oxblodsglasyr, Lang-yao). Skador som har lagats med guldlack (kintsugi). Material: vitt porslin. Tillverkningsort: Jingdezhen. Föremålet är lagat med guldlack som används för att laga och dekorera skadad keramik. Den japanska termen på metoden är kintsugi eller kintsukuroi (lack med metallpulver, kintsugi betyder ungefär ”guldsammanfogning” eller ”guldsöm”). Att laga med kintsugi är en process som kan ta flera månader och först används alltså lack från lackträdet, metallpulver, oftast guld, appliceras som sista steg i processen. Lacket fungerar som både lim och kitt. Kintsugi har en lång historia med koppling till den japanska teceremonin där betydelsefulla trasiga teskålar av olika geografiskt ursprung ofta lagas med guldlack. Teskålar och annan keramik var högt värderade samlarobjekt i japansk teceremonin, i synnerhet de som var kinesiska och koreanska. Lagningstekniken med guldlack visar hur de dyrbara tingen fick ännu högre status då de hade en synlig lagning, samtidigt som det främst var just de dyrbara kärlen som lagades på detta sätt. Flera andra metoder att laga keramik har också använts i Japan. Det råder olika uppfattning om när metoden att laga genom kintsugi började. Ofta benämns härskaren shogun Ashikaga Yoshimasa (1436–1490) som initiativtagare till kintsugi, då han enligt sägen ska ha varit missnöjd med en vanlig typ av lagning i Kina, som var att med metallklamrar fästa ihop bitar av trasig keramik (metoden kallas på japanska kasugaitsugi) och önskade en vackrare lagning för en värdefull kinesisk teskål som han ägde. Det är oklart om detta är just en sägen eller korrekt, uppgifter i bl a mejlkontakt med Louise Allison Cort (Curator Emerita for Ceramics at the Freer Gallery of Art and Arthur M. Sackler Gallery vid the Smithsonian Institution, Washington D.C., USA, 2020) tyder på att kintsugi började först på sent 1500-tidigt 1600-tal, alltså långt efter…
item description: ItemDescription
  type: Utställningar, historik
  desc: Sverige 1977-78; Stockholm 1928, cat.no 428; Cat.no 82
item description: ItemDescription
  type: Förvärvsomständigheter
  desc: Gåva.
item description: ItemDescription
  type: Förvärvsomständigheter
  desc: Förvärvad år 1919 (Feb.) i London hos Sparks för 20 £. Gick sönder på vägen hem. Testamenterad av HMK Gustaf VI Adolf 1973.
item description: ItemDescription
  type: Publicerad
  desc: “Mittens rike”, Borås konstmuseum-85, cat.no 404
item description: ItemDescription
  type: Anmärkning
  desc: H. 1921: Lang yao, Kangxi. Bra. H. 1926: Do do P. David 1959: Kangxi, Lang yao.
item description: ItemDescription
  type: Anmärkning
  desc: Skål av porslin glaserad med oxblodsglasyr. Från monter 4, Qing-salen. Enligt montertext: “Skål med oxblodsglasyr, Lang-yao. Reprerad med guldlack. ÖM 1974:1133, HM 449. Höjd 9,5 cm, diam. 20,5 cm.
item description: ItemDescription
  type: Land, engelska / ursprung
  desc: China
item description: ItemDescription
  type: Utställning / tidigare
  desc: Julkalendern 2016
item description: ItemDescription
  type: Utställning / tidigare
  desc: Äldre kinesiskt konsthantverk ur svenska samlingar (Nationalmuseum)
item description: ItemDescription
  type: Period, engelska
  desc: (China) Qing dynasty (1644-1912 CE) @en
item measurement: ItemMeasurement
  type: Diameter
  value: 20,5
  unit: cm
item measurement: ItemMeasurement
  type: Höjd
  value: 9,7
  unit: cm
item name: ItemName
  type: Sakord
  name: skål
item name: ItemName
  type: Sakord
  name: husgeråd
item number: ItemNumber
  type: Accessionsnummer
  number: OM-1974-1133
item number: ItemNumber
  type: Tidigare identitet
  number: HM-449
item number: ItemNumber
  type: Tidigare identitet
  number: HM449
context: John Sparks - Chinese works of art, London
  type: Context
  context label: Insamlad
  context type: transact
  context super type: interact
  intermediary: http://kulturarvsdata.se/SMVK-EM/name/3213335
context: Gustaf VI Adolf
  type: Context
  context label: Förvärvad
  context type: transact
  context super type: interact
  from time: 1973
  to time: 1973
  intermediary: http://kulturarvsdata.se/SMVK-EM/name/1015117
context: Context
  context label: Tillverkad
  context type: produce
  context super type: create
  from time: 1644
  to time: 1912
context: Context
  context label: Ursprung
  context type: use
  context super type: interact
  country: cn
  country name: Kina
image: Image
  media type: image/jpeg
  byline: Östasiatiska museet
  copyright: Statens museer för världskultur
  media license: by
  media license url: http://creativecommons.org/licenses/by/4.0/
  thumbnail source: https://collections.smvk.se/carlotta-om/web/image/tn/369191/representation
  lowres source: https://collections.smvk.se/carlotta-om/web/image/zoom/369192/representation
item license: cc0
item license url: http://creativecommons.org/publicdomain/zero/1.0/
thumbnail: https://collections.smvk.se/carlotta-om/web/image/tn/369191/representation
presentation: 1.3.0 2026-08-19 skål, husgeråd Rådata 104678 objekt Statens museer för världskultur - Östasiatiska museet SMVK-OM Föremål http://kulturarvsdata.se/SMVK-OM/objekt/104678 OM-1974-1133, HM-449, HM449 Skål, glaserat porslin. Kina. 1662-1722. Enligt katalogkort: Djup risskål med Sang-de-baeuf-glasyr (oxblodsglasyr, Lang-yao). Skador som har lagats med guldlack (kintsugi). Material: vitt porslin. Tillverkningsort: Jingdezhen. Föremålet är lagat med guldlack som används för att laga och dekorera skadad keramik. Den japanska termen på metoden är kintsugi eller kintsukuroi (lack med metallpulver, kintsugi betyder ungefär ”guldsammanfogning” eller ”guldsöm”). Att laga med kintsugi är en process som kan ta flera månader och först används alltså lack från lackträdet, metallpulver, oftast guld, appliceras som sista steg i processen. Lacket fungerar som både lim och kitt. Kintsugi har en lång historia med koppling till den japanska teceremonin där betydelsefulla trasiga teskålar av olika geografiskt ursprung ofta lagas med guldlack. Teskålar och annan keramik var högt värderade samlarobjekt i japansk teceremonin, i synnerhet de som var kinesiska och koreanska. Lagningstekniken med guldlack visar hur de dyrbara tingen fick ännu högre status då de hade en synlig lagning, samtidigt som det främst var just de dyrbara kärlen som lagades på detta sätt. Flera andra metoder att laga keramik har också använts i Japan. Det råder olika uppfattning om när metoden att laga genom kintsugi började. Ofta benämns härskaren shogun Ashikaga Yoshimasa (1436–1490) som initiativtagare till kintsugi, då han enligt sägen ska ha varit missnöjd med en vanlig typ av lagning i Kina, som var att med metallklamrar fästa ihop bitar av trasig keramik (metoden kallas på japanska kasugaitsugi) och önskade en vackrare lagning för en värdefull kinesisk teskål som han ägde. Det är oklart om detta är just en sägen eller korrekt, uppgifter i bl a mejlkontakt med Louise Allison Cort (Curator Emerita for Ceramics at th…