Statens museer för världskultur - Östasiatiska museet
가정용구 家庭用具
그릇
HM-449
HM449
Bernadotte, Gustaf Adolf
Gustav VI Adolf
Östasien
kintsugi
skål, husgeråd
1.3.0 2026-08-19 skål, husgeråd Rådata 104678 objekt Statens museer för världskultur - Östasiatiska museet SMVK-OM Föremål http://kulturarvsdata.se/SMVK-OM/objekt/104678 OM-1974-1133, HM-449, HM449 Skål, glaserat porslin. Kina. 1662-1722. Enligt katalogkort: Djup risskål med Sang-de-baeuf-glasyr (oxblodsglasyr, Lang-yao). Skador som har lagats med guldlack (kintsugi). Material: vitt porslin. Tillverkningsort: Jingdezhen. Föremålet är lagat med guldlack som används för att laga och dekorera skadad keramik. Den japanska termen på metoden är kintsugi eller kintsukuroi (lack med metallpulver, kintsugi betyder ungefär ”guldsammanfogning” eller ”guldsöm”). Att laga med kintsugi är en process som kan ta flera månader och först används alltså lack från lackträdet, metallpulver, oftast guld, appliceras som sista steg i processen. Lacket fungerar som både lim och kitt. Kintsugi har en lång historia med koppling till den japanska teceremonin där betydelsefulla trasiga teskålar av olika geografiskt ursprung ofta lagas med guldlack. Teskålar och annan keramik var högt värderade samlarobjekt i japansk teceremonin, i synnerhet de som var kinesiska och koreanska. Lagningstekniken med guldlack visar hur de dyrbara tingen fick ännu högre status då de hade en synlig lagning, samtidigt som det främst var just de dyrbara kärlen som lagades på detta sätt. Flera andra metoder att laga keramik har också använts i Japan. Det råder olika uppfattning om när metoden att laga genom kintsugi började. Ofta benämns härskaren shogun Ashikaga Yoshimasa (1436–1490) som initiativtagare till kintsugi, då han enligt sägen ska ha varit missnöjd med en vanlig typ av lagning i Kina, som var att med metallklamrar fästa ihop bitar av trasig keramik (metoden kallas på japanska kasugaitsugi) och önskade en vackrare lagning för en värdefull kinesisk teskål som han ägde. Det är oklart om detta är just en sägen eller korrekt, uppgifter i bl a mejlkontakt med Louise Allison Cort (Curator Emerita for Ceramics at the Freer Gallery of Art and Arthur M. Sackler Gallery vid the Smithsonian Institution, Washington D.C., USA, 2020) tyder på att kintsugi började först på sent 1500-tidigt 1600-tal, alltså långt efter Yoshimasas tid. Enligt Cort förekom fr o m 1600-talet förfarandet att slå sönder skålar och sedan laga eller snarare sätta ihop skärvorna till nya skålar med kintsugi, något som även gjordes på tidigt 1900-tal bland vissa japanska samlare och antikvitetshandlare. Fenomenet kintsugi har sedan några decennier i Västerlandet väckt stort intresse både praktiskt och filosofiskt och särskilt använts som metafor för omsorg om sig själv, att omfamna ens egna brister, att få vara operfekt. Flera böcker har publicerats om detta i Väst och kintsugi har inspirerat konstnärer världen över. Metoden har blivit mycket populär och görs då oftast med olika typer av lim och guldfärg då råvaran lack är ovanlig i Västerlandet och få har kunskapen som krävs för att göra kintsugi som den har gjorts historiskt. /PH 20240722 Sverige 1977-78; Stockholm 1928, cat.no 428; Cat.no 82, Gåva., Förvärvad år 1919 (Feb.) i London hos Sparks för 20 £. Gick sönder på vägen hem. Testamenterad av HMK Gustaf VI Adolf 1973., “Mittens rike”, Borås konstmuseum-85, cat.no 404, H. 1921: Lang yao, Kangxi. Bra. H. 1926: Do do P. David 1959: Kangxi, Lang yao., Skål av porslin glaserad med oxblodsglasyr. Från monter 4, Qing-salen. Enligt montertext: “Skål med oxblodsglasyr, Lang-yao. Reprerad med guldlack. ÖM 1974:1133, HM 449. Höjd 9,5 cm, diam. 20,5 cm., China, Julkalendern 2016, Äldre kinesiskt konsthantverk ur svenska samlingar (Nationalmuseum), (China) Qing dynasty (1644-1912 CE) Insamlad John Sparks - Chinese works of art, London Förvärvad Gustaf VI Adolf Tillverkad 1644, 1912 Ursprung Kina image/jpeg https://collections.smvk.se/carlotta-om/web/image/tn/369191/representation https://collections.smvk.se/carlotta-om/web/image/zoom/369192/representation http://kulturarvsdata.se/resurser/License#by Östasiatiska museet Statens museer för världskultur http://kulturarvsdata.se/SMVK-OM/samling/10474718 http://kulturarvsdata.se/SMVK-OM/Bildarkiv/11572595 http://kulturarvsdata.se/SMVK-OM/Bildarkiv/11709214 http://kulturarvsdata.se/SMVK-OM/Bildarkiv/11833658 http://kulturarvsdata.se/SMVK-OM/Bildarkiv/11957731 http://kulturarvsdata.se/SMVK-OM/exhibition/831179 http://kulturarvsdata.se/SMVK-OM/exhibition/13012709 http://kulturarvsdata.se/SMVK-EM/name/3213335 http://kulturarvsdata.se/SMVK-EM/name/1015117 http://kulturarvsdata.se/SMVK-OM/objekt/html/104678 http://kulturarvsdata.se/SMVK-OM/objekt/xml/104678 http://kulturarvsdata.se/SMVK-OM/objekt/rdf/104678
Beskrivning
Skål, glaserat porslin. Kina. 1662-1722. Enligt katalogkort: Djup risskål med Sang-de-baeuf-glasyr (oxblodsglasyr, Lang-yao). Skador som har lagats med guldlack (kintsugi). Material: vitt porslin. Tillverkningsort: Jingdezhen. Föremålet är lagat med guldlack som används för att laga och dekorera skadad keramik. Den japanska termen på metoden är kintsugi eller kintsukuroi (lack med metallpulver, kintsugi betyder ungefär ”guldsammanfogning” eller ”guldsöm”). Att laga med kintsugi är en process som kan ta flera månader och först används alltså lack från lackträdet, metallpulver, oftast guld, appliceras som sista steg i processen. Lacket fungerar som både lim och kitt. Kintsugi har en lång historia med koppling till den japanska teceremonin där betydelsefulla trasiga teskålar av olika geografiskt ursprung ofta lagas med guldlack. Teskålar och annan keramik var högt värderade samlarobjekt i japansk teceremonin, i synnerhet de som var kinesiska och koreanska. Lagningstekniken med guldlack visar hur de dyrbara tingen fick ännu högre status då de hade en synlig lagning, samtidigt som det främst var just de dyrbara kärlen som lagades på detta sätt. Flera andra metoder att laga keramik har också använts i Japan. Det råder olika uppfattning om när metoden att laga genom kintsugi började. Ofta benämns härskaren shogun Ashikaga Yoshimasa (1436–1490) som initiativtagare till kintsugi, då han enligt sägen ska ha varit missnöjd med en vanlig typ av lagning i Kina, som var att med metallklamrar fästa ihop bitar av trasig keramik (metoden kallas på japanska kasugaitsugi) och önskade en vackrare lagning för en värdefull kinesisk teskål som han ägde. Det är oklart om detta är just en sägen eller korrekt, uppgifter i bl a mejlkontakt med Louise Allison Cort (Curator Emerita for Ceramics at the Freer Gallery of Art and Arthur M. Sackler Gallery vid the Smithsonian Institution, Washington D.C., USA, 2020) tyder på att kintsugi började först på sent 1500-tidigt 1600-tal, alltså långt efter Yoshimasas tid. Enligt Cort förekom fr o m 1600-talet förfarandet att slå sönder skålar och sedan laga eller snarare sätta ihop skärvorna till nya skålar med kintsugi, något som även gjordes på tidigt 1900-tal bland vissa japanska samlare och antikvitetshandlare. Fenomenet kintsugi har sedan några decennier i Västerlandet väckt stort intresse både praktiskt och filosofiskt och särskilt använts som metafor för omsorg om sig själv, att omfamna ens egna brister, att få vara operfekt. Flera böcker har publicerats om detta i Väst och kintsugi har inspirerat konstnärer världen över. Metoden har blivit mycket populär och görs då oftast med olika typer av lim och guldfärg då råvaran lack är ovanlig i Västerlandet och få har kunskapen som krävs för att göra kintsugi som den har gjorts historiskt. /PH 20240722
Utställningar, historik
Sverige 1977-78; Stockholm 1928, cat.no 428; Cat.no 82
Förvärvsomständigheter
Gåva.
Förvärvad år 1919 (Feb.) i London hos Sparks för 20 £. Gick sönder på vägen hem. Testamenterad av HMK Gustaf VI Adolf 1973.
Publicerad
“Mittens rike”, Borås konstmuseum-85, cat.no 404
Anmärkning
H. 1921: Lang yao, Kangxi. Bra. H. 1926: Do do P. David 1959: Kangxi, Lang yao.
Skål av porslin glaserad med oxblodsglasyr. Från monter 4, Qing-salen. Enligt montertext: “Skål med oxblodsglasyr, Lang-yao. Reprerad med guldlack. ÖM 1974:1133, HM 449. Höjd 9,5 cm, diam. 20,5 cm.
Land, engelska / ursprung
China
Utställning / tidigare
Julkalendern 2016
Äldre kinesiskt konsthantverk ur svenska samlingar (Nationalmuseum)
Period, engelska
(China) Qing dynasty (1644-1912 CE)
Diameter
Höjd
Sakord
skål
husgeråd
Accessionsnummer
Tidigare identitet
Insamlad
John Sparks - Chinese works of art, London
Förvärvad
Gustaf VI Adolf
Tillverkad
Ursprung
Kina
Östasiatiska museet
Statens museer för världskultur