Statens museer för världskultur - Etnografiska museet
Didrik Bildt
1.3.0 2026-08-21 ask Rådata 1521384 objekt Statens museer för världskultur - Etnografiska museet SMVK-EM Föremål http://kulturarvsdata.se/SMVK-EM/objekt/1521384 1910.04.0152 Ask innehållande spel och rökelse. Lackerad i svart med guldkant på locket samt dekorerad med blad och blommor i guld. Består av två huvudavdelningar. Lack: teknik och funktion Den japanska lacken kommer från lackträdet (Rhus verniciflua/vernicifera) som är släkt med mango och cashewnöt i familjen sumakväxter. Det finns flera besläktade lackträd som kan ge lack. Trädet tappas på sin sav ungefär som när man tappar gummi. Efter tappning dör trädet. Saven filtreras och är i sin flytande form eksemframkallande. Den är nästan ofärgad. Genom pigment färgas lacken, t ex svart (med järnoxid) eller röd (från kvicksilver). Lackens funktionella betydelse ligger i att den skyddar underlaget. Vanliga underlag är trä, men även metall, textil, papper och keramik. Lackeringen består ofta av ett 50-tal faser och börjar med grundning, en blandning av lack, bränt lerpulver och stenpulver. Sedan följer slipning. Själva lackeringen sker ofta i flera lager. Varje lager behöver härda i ett dammfritt skåp med ca 80% luftfuktighet. Polering är också ett viktigt moment. Tidsåtgången för ett exklusivt lackföremål kan vara upp till tio år. Vanliga dekorationstekniker är inlägg av bl a pärlemor samt pulveriserade metaller (maki-e). Lacken användes på t ex rustningar och under andra världskriget som rostförebyggare på vapen. Guldlack används även vid lagning av keramikföremål, där det icke-perfekta sätts i fokus genom lacket som en medveten del i estetiken. Hantverk: exemplet lacktillverkning De största lackproducerande områdena idag är Tokyo (Edo-lack), Kyoto (Kyo-lack) och Kanazawa (Kaga-lack). Andra viktiga platser för lacktillverkning med lång historia är Wajima, Takayama och Takamatsu. Lackarbeten har använts i Japan som konstföremål och vardagsföremål åtminstone sedan mitten av Jomon-perioden (ca 10500–300 f v t). Nya fynd kan troligen dateras till ca 7000 år f v t. Omkring 586 e v t startade en lackavdelning inom finansministeriet för att effektivt kunna organisera lackproduktionen. Buddismen kom till landet under samma tid och man började göra religiöst relaterade föremål som skulpturer och tempelinredningar. Användning av pulvriserade metaller är belagd från 700-talet, bl a i form av ”strödd bild” (maki-e) som anses unikt japansk. I Heian-periodens (794–1185) mest berömda berättelse, Genji monogatari, nämns rikt dekorerad lackinredning och lackföremål. Under Edo-perioden räknades lackträdet som ett av de ”fyra viktiga träden” tillsammans med tebusken, mullbärsträdet som man gör papper av (Broussonetia papyrifera) och mullbärsträdet som man matar silkeslarver med (Morus alba). Lackråvaran användes t ex som skattebetalning. Under Edo-periodens mitt började även förmögna handelsmän beställa exklusiva lacker med guld och pärlemorinläggningar. Lackföremålens stora betydelse i Japan jämförs med bruket av porslin i Kina. När européerna kom till Japan i mitten av 1500-talet blev de fascinerade av lackerna. Lacker var hett eftertraktade och gick på export till Europa, särskilt den typ som kallas namban-lack, som ofta har pärlemorinläggningar. Européerna försökte också att imitera den japanska lacken utan större framgång (”japanning”). Under 1900-talet har flera åtgärder vidtagits för att både bevara och kreativt utveckla lackkonsten. (Baserad på text från utställningskatalogen Japan. Föremål och bilder berättar. 2011). /PH Japan äger rum, Japan byter om, Japan byter om - Bildt, Japan äger rum - Bildt, Braw, Monica, Holmberg, Petra & Myrdal, Eva (2011). Japan: föremål och bilder berättar = Japan : artefacts and images tell the story. Stockholm: Östasiatiska museet, Japan, VKM:Världens spel (2023) Förvärvad Bildt, Didrik Ursprung Asien, Japan Utställd Etnografiska museet, Stockholm Japan äger rum, Japan byter om image/jpeg https://collections.smvk.se/carlotta-em/web/image/tn/1533493/image.jpg https://collections.smvk.se/carlotta-em/web/image/zoom/1533492/image.jpg http://kulturarvsdata.se/resurser/License#by Westling, Rose-Marie Statens museer för världskultur image/jpeg https://collections.smvk.se/carlotta-em/web/image/tn/1533497/image.jpg https://collections.smvk.se/carlotta-em/web/image/zoom/1533496/image.jpg http://kulturarvsdata.se/resurser/License#by Westling, Rose-Marie Statens museer för världskultur image/jpeg https://collections.smvk.se/carlotta-em/web/image/tn/25738687/1910.04.0152_OL02.jpg https://collections.smvk.se/carlotta-em/web/image/zoom/25738686/1910.04.0152_OL02.jpg http://kulturarvsdata.se/resurser/License#by Lindkvist, Oliver Statens museer för världskultur image/jpeg https://collections.smvk.se/carlotta-em/web/image/tn/25738691/1910.04.0152_OL01.jpg https://collections.smvk.se/carlotta-em/web/image/zoom/25738690/1910.04.0152_OL01.jpg http://kulturarvsdata.se/resurser/License#by Lindkvist, Oliver Statens museer för världskultur http://kulturarvsdata.se/SMVK-EM/samling/1021084 http://kulturarvsdata.se/SMVK-EM/delobjekt/1521385 http://kulturarvsdata.se/SMVK-EM/delobjekt/1521386 http://kulturarvsdata.se/SMVK-EM/delobjekt/1521387 http://kulturarvsdata.se/SMVK-EM/delobjekt/1521388 http://kulturarvsdata.se/SMVK-EM/delobjekt/1521389 http://kulturarvsdata.se/SMVK-EM/delobjekt/1521390 http://kulturarvsdata.se/SMVK-EM/delobjekt/1521391 http://kulturarvsdata.se/SMVK-EM/delobjekt/1521392 http://kulturarvsdata.se/SMVK-EM/delobjekt/1521393 http://kulturarvsdata.se/SMVK-EM/delobjekt/1521394 http://kulturarvsdata.se/SMVK-EM/delobjekt/1521395 http://kulturarvsdata.se/SMVK-EM/delobjekt/1521396 http://kulturarvsdata.se/SMVK-EM/delobjekt/1521397 http://kulturarvsdata.se/SMVK-EM/delobjekt/1521398 http://kulturarvsdata.se/SMVK-EM/delobjekt/1521399 http://kulturarvsdata.se/SMVK-EM/delobjekt/1521400 http://kulturarvsdata.se/SMVK-EM/delobjekt/1521401 http://kulturarvsdata.se/SMVK-EM/delobjekt/1521402 http://kulturarvsdata.se/SMVK-EM/delobjekt/1521403 http://kulturarvsdata.se/SMVK-EM/delobjekt/1521404 http://kulturarvsdata.se/SMVK-EM/delobjekt/1521405 http://kulturarvsdata.se/SMVK-EM/delobjekt/1521406 http://kulturarvsdata.se/SMVK-EM/exhibition/2775569 http://kulturarvsdata.se/SMVK-EM/exhibition/3252405 http://kulturarvsdata.se/SMVK-EM/exhibitionpart/3261462 http://kulturarvsdata.se/SMVK-EM/exhibitionpart/2775570 http://kulturarvsdata.se/SMVK-VKM/exhibition/15360467 http://libris.kb.se/bib/12149975 http://kulturarvsdata.se/SMVK-EM/name/1015626 http://kulturarvsdata.se/SMVK-EM/objekt/html/1521384 http://kulturarvsdata.se/SMVK-EM/objekt/xml/1521384 http://kulturarvsdata.se/SMVK-EM/objekt/rdf/1521384
Beskrivning
Ask innehållande spel och rökelse. Lackerad i svart med guldkant på locket samt dekorerad med blad och blommor i guld. Består av två huvudavdelningar. Lack: teknik och funktion Den japanska lacken kommer från lackträdet (Rhus verniciflua/vernicifera) som är släkt med mango och cashewnöt i familjen sumakväxter. Det finns flera besläktade lackträd som kan ge lack. Trädet tappas på sin sav ungefär som när man tappar gummi. Efter tappning dör trädet. Saven filtreras och är i sin flytande form eksemframkallande. Den är nästan ofärgad. Genom pigment färgas lacken, t ex svart (med järnoxid) eller röd (från kvicksilver). Lackens funktionella betydelse ligger i att den skyddar underlaget. Vanliga underlag är trä, men även metall, textil, papper och keramik. Lackeringen består ofta av ett 50-tal faser och börjar med grundning, en blandning av lack, bränt lerpulver och stenpulver. Sedan följer slipning. Själva lackeringen sker ofta i flera lager. Varje lager behöver härda i ett dammfritt skåp med ca 80% luftfuktighet. Polering är också ett viktigt moment. Tidsåtgången för ett exklusivt lackföremål kan vara upp till tio år. Vanliga dekorationstekniker är inlägg av bl a pärlemor samt pulveriserade metaller (maki-e). Lacken användes på t ex rustningar och under andra världskriget som rostförebyggare på vapen. Guldlack används även vid lagning av keramikföremål, där det icke-perfekta sätts i fokus genom lacket som en medveten del i estetiken. Hantverk: exemplet lacktillverkning De största lackproducerande områdena idag är Tokyo (Edo-lack), Kyoto (Kyo-lack) och Kanazawa (Kaga-lack). Andra viktiga platser för lacktillverkning med lång historia är Wajima, Takayama och Takamatsu. Lackarbeten har använts i Japan som konstföremål och vardagsföremål åtminstone sedan mitten av Jomon-perioden (ca 10500–300 f v t). Nya fynd kan troligen dateras till ca 7000 år f v t. Omkring 586 e v t startade en lackavdelning inom finansministeriet för att effektivt kunna organisera lackproduktionen. Buddismen kom till landet under samma tid och man började göra religiöst relaterade föremål som skulpturer och tempelinredningar. Användning av pulvriserade metaller är belagd från 700-talet, bl a i form av ”strödd bild” (maki-e) som anses unikt japansk. I Heian-periodens (794–1185) mest berömda berättelse, Genji monogatari, nämns rikt dekorerad lackinredning och lackföremål. Under Edo-perioden räknades lackträdet som ett av de ”fyra viktiga träden” tillsammans med tebusken, mullbärsträdet som man gör papper av (Broussonetia papyrifera) och mullbärsträdet som man matar silkeslarver med (Morus alba). Lackråvaran användes t ex som skattebetalning. Under Edo-periodens mitt började även förmögna handelsmän beställa exklusiva lacker med guld och pärlemorinläggningar. Lackföremålens stora betydelse i Japan jämförs med bruket av porslin i Kina. När européerna kom till Japan i mitten av 1500-talet blev de fascinerade av lackerna. Lacker var hett eftertraktade och gick på export till Europa, särskilt den typ som kallas namban-lack, som ofta har pärlemorinläggningar. Européerna försökte också att imitera den japanska lacken utan större framgång (”japanning”). Under 1900-talet har flera åtgärder vidtagits för att både bevara och kreativt utveckla lackkonsten. (Baserad på text från utställningskatalogen Japan. Föremål och bilder berättar. 2011). /PH
Utställning / tidigare
Japan äger rum
Japan byter om
Utställning, del av / tidigare
Japan byter om - Bildt
Japan äger rum - Bildt
Referens, källa
Braw, Monica, Holmberg, Petra & Myrdal, Eva (2011). Japan: föremål och bilder berättar = Japan : artefacts and images tell the story. Stockholm: Östasiatiska museet
Land / engelska
Japan
Utställning, extern / ingår i
VKM:Världens spel (2023)
Materialkategori
trä
Material
Material, engelska
wood
Längd
Höjd
Bredd
Sakord
ask
Sakord, engelska
box
Inventarienummer
Förvärvad
Bildt, Didrik
Ursprung
Asien
Utställd
Etnografiska museet, Stockholm
Japan äger rum, Japan byter om
Westling, Rose-Marie
Statens museer för världskultur
Lindkvist, Oliver