http://kulturarvsdata.se/SMVK-EM/objekt/1006770
type: Entity
ksamsok version: 1.3.0
service name: objekt
service organization: SMVK-EM
service organization full: Statens museer för världskultur - Etnografiska museet
build date: 2026-08-21
url: https://collections.smvk.se/carlotta-em/web/object/1006770
subject: culturalHistory
data quality: raw
item super type: object
item type: object
item key word: 1935.30.0030
item key word: teutensil
item key word: Religiösa högtider och gudstjänster (796)
item key word: Drycker (272)
item key word: Kärl och behållare (415)
item key word: Redskap och verktyg (410)
item key word: Kyrklig organisation (790)
item key word: Drikker, nytelsesmidler og legemidler (no) (270)
item key word: Ginjiro Fujihara
item key word: Ginjiro Fujiwara
item technique: makie
item label: dosa, tedosa, cha-ire
is part of: http://kulturarvsdata.se/SMVK-EM/samling/1005439
has part: http://kulturarvsdata.se/SMVK-EM/delobjekt/1006786
has part: http://kulturarvsdata.se/SMVK-EM/delobjekt/1006787
has part: http://kulturarvsdata.se/SMVK-EM/delobjekt/1313679
has part: http://kulturarvsdata.se/SMVK-EM/delobjekt/1313680
is mentioned by: http://libris.kb.se/bib/12149975
item description: ItemDescription
  type: Beskrivning
  desc: Tedosa med dekor av olika varianter på stiliserade krysantemumblommor i maki-e ("strödd bild"). Själva grunden är "silvergyllene", dvs i guldpulvret finns inslag av silver. Signerad. (PH) I teceremonin används två huvudtyper av pulvriserat te som båda kommer från samma tebuske. Den ena typen kallas tjockt te (koicha) och används under den mer formella ceremonin och den andra kallas tunt te (usucha) för den mindre formella. Det tjocka teet anses något sötare och tillreds med mer pulver så konsistensen blir tjockare. Alla deltagare dricker ur samma teskål, medan det tunna teet serveras i varsin skål för varje deltagare. Olika tedosor används för de olika tetyperna. Generellt kallas dosor för tunt te för usucha-ki och är oftast av lackerat trä, medan tedosor för tjockt te brukar vara av keramik (chaire). Keramiktedosor importerades ursprungligen från Kina och Sydostasien, där de ofta hade använts för helt andra syften än teförvaring. Dosorna för tjockt te var framför allt innan 1900-talet den högst rankade keramiktypen inom teceremonin, t o m före teskålar. Många tedosor klassades som ”berömda ting med poetiska namn” (meibutsu). Termen meibutsu började användas under Edo-perioden för att rangordna och klassificera kända föremål och bildkonst som utgör teceremonins materiella kulturarv. (Baserad på text från utställningskatalogen Japan. Föremål och bilder berättar. 2011). /PH Lack: teknik och funktion Den japanska lacken kommer från lackträdet (Rhus verniciflua/vernicifera) som är släkt med mango och cashewnöt i familjen sumakväxter. Det finns flera besläktade lackträd som kan ge lack. Trädet tappas på sin sav ungefär som när man tappar gummi. Efter tappning dör trädet. Saven filtreras och är i sin flytande form eksemframkallande. Den är nästan ofärgad. Genom pigment färgas lacken, t ex svart (med järnoxid) eller röd (från kvicksilver). Lackens funktionella betydelse ligger i att den skyddar underlaget. Vanliga underlag är trä, men även metall, textil, papper och kerami…
item description: ItemDescription
  type: Förvärvsomständigheter / till museet
  desc: Gåva av G. Fujihara, Tokyo.
item description: ItemDescription
  type: Referens, källa
  desc: Braw, Monica, Holmberg, Petra & Myrdal, Eva (2011). Japan: föremål och bilder berättar = Japan : artefacts and images tell the story. Stockholm: Östasiatiska museet
item description: ItemDescription
  type: Land / engelska
  desc: Japan @en
item description: ItemDescription
  type: Händelse / var närvarande vid
  desc: Samlingsbesök. 2023-10-12. Thomas Ekholm
item description: ItemDescription
  type: Händelse / var närvarande vid
  desc: Tesällskapet 2018
item material: ItemMaterial
  type: Materialkategori
  material: trä
item material: ItemMaterial
  type: Material
  material: silver
item material: ItemMaterial
  type: Material
  material: trä
item material: ItemMaterial
  type: Material
  material: guld
item material: ItemMaterial
  type: Material
  material: metall
item material: ItemMaterial
  type: Material
  material: lack
item material: ItemMaterial
  type: Material, engelska
  material: wood @en
item name: ItemName
  type: Sakord
  name: dosa
item name: ItemName
  type: Sakord
  name: tedosa
item name: ItemName
  type: Lokalt namn
  name: cha-ire
item number: ItemNumber
  type: Inventarienummer
  number: 1935.30.0030
context: Fujiwara, Ginjiro
  type: Context
  context label: Förvärvad
  context type: transact
  context super type: interact
  from time: 1935
  to time: 1935
  intermediary: http://kulturarvsdata.se/SMVK-EM/name/1015631
context: Context
  context label: Ursprung
  context type: use
  context super type: interact
  country: jp
  continent name: Asien
  country name: Japan
image: Image
  media type: image/jpeg
  byline: Westling, Rose-Marie
  copyright: Statens museer för världskultur
  media license: by
  media license url: http://creativecommons.org/licenses/by/4.0/
image: Image
  media type: image/jpeg
  byline: Etnografiska museet, Stockholm
  copyright: Statens museer för världskultur
  media license: by
  media license url: http://creativecommons.org/licenses/by/4.0/
image: Image
  media type: image/jpeg
  byline: Etnografiska museet, Stockholm
  copyright: Statens museer för världskultur
  media license: by
  media license url: http://creativecommons.org/licenses/by/4.0/
item license: cc0
item license url: http://creativecommons.org/publicdomain/zero/1.0/
presentation: 1.3.0 2026-08-21 dosa, tedosa, cha-ire Rådata 1006770 objekt Statens museer för världskultur - Etnografiska museet SMVK-EM Föremål http://kulturarvsdata.se/SMVK-EM/objekt/1006770 1935.30.0030 Tedosa med dekor av olika varianter på stiliserade krysantemumblommor i maki-e ("strödd bild"). Själva grunden är "silvergyllene", dvs i guldpulvret finns inslag av silver. Signerad. (PH) I teceremonin används två huvudtyper av pulvriserat te som båda kommer från samma tebuske. Den ena typen kallas tjockt te (koicha) och används under den mer formella ceremonin och den andra kallas tunt te (usucha) för den mindre formella. Det tjocka teet anses något sötare och tillreds med mer pulver så konsistensen blir tjockare. Alla deltagare dricker ur samma teskål, medan det tunna teet serveras i varsin skål för varje deltagare. Olika tedosor används för de olika tetyperna. Generellt kallas dosor för tunt te för usucha-ki och är oftast av lackerat trä, medan tedosor för tjockt te brukar vara av keramik (chaire). Keramiktedosor importerades ursprungligen från Kina och Sydostasien, där de ofta hade använts för helt andra syften än teförvaring. Dosorna för tjockt te var framför allt innan 1900-talet den högst rankade keramiktypen inom teceremonin, t o m före teskålar. Många tedosor klassades som ”berömda ting med poetiska namn” (meibutsu). Termen meibutsu började användas under Edo-perioden för att rangordna och klassificera kända föremål och bildkonst som utgör teceremonins materiella kulturarv. (Baserad på text från utställningskatalogen Japan. Föremål och bilder berättar. 2011). /PH Lack: teknik och funktion Den japanska lacken kommer från lackträdet (Rhus verniciflua/vernicifera) som är släkt med mango och cashewnöt i familjen sumakväxter. Det finns flera besläktade lackträd som kan ge lack. Trädet tappas på sin sav ungefär som när man tappar gummi. Efter tappning dör trädet. Saven filtreras och är i sin flytande form eksemframkallande. Den är nästan ofärgad. Genom pigment färgas lacken,…