http://kulturarvsdata.se/SMVK-EM/name/1070548
type: Entity
ksamsok version: 1.3.0
service name: name
service organization: SMVK-EM
service organization full: Statens museer för världskultur - Etnografiska museet
build date: 2026-08-10
url: https://collections.smvk.se/carlotta-em/web/object/1070548
subject: culturalHistory
data quality: raw
item super type: agent
item type: person
item title: entomolog
first name: Gustav
surname: de Vylder
item label: de Vylder, Gustav
is mentioned by: http://libris.kb.se/bib/2805925
is mentioned by: http://libris.kb.se/bib/7096268
is mentioned by: http://libris.kb.se/bib/7668564
is mentioned by: http://libris.kb.se/bib/2092229
is mentioned by: http://libris.kb.se/bib/2716980
is mentioned by: http://libris.kb.se/bib/17617445
item description: ItemDescription
  type: Beskrivning
  desc: Adolf Gustaf Magnus de Vylder, född 14 december 1827 i Hedvigs församling i Norrköping, död 30 juni 1908 i Nottebäck, var en svensk forskningsresande, författare, konstnär och xylograf. Han var son till språkläraren Carl Louis de Vylder och Maria Christina Ahlborg och bror till Louis de Vylder och Maria Ribbing. De Vylder avlade lantmätarelevexamen men lämnade denna verksamhet 1844 för att arbeta med xylografi. Fram till 1871 var han verksam som xylograf vid bland annat Norstedt & Söner och Bonniers förlag. Förutom naturvetenskapliga arbeten medverkade han i illustreringen av kalendern Svea och veckotidningen Svenska arbetaren. Som författare skrev han några lustspel och barnböckerna Djurpanorama och Den lille Aesopus 1859 som han illustrerade med kolorerade träsnitt. Som forskningsresande bedrev han naturvetenskapliga studier särskilt i entomologi. Han kunde med hjälp av statsunderstöd resa till Sydamerika och Afrika 1871–1875, han företog ytterligare en resa till Afrika 1879-1887. Föremålen och insekterna han hemförde tillföll delvis Naturhistoriska riksmuseet. De Vylder är representerad vid Kungliga biblioteket med tre träsnittsporträtt ur Tartuffe. De Vylders far Carl Louis de Vylder som invandrade från Belgien under napoleonkrigen utgav en Kort underättelse om sättet att måla orientaliskt snabbmåleri i Norrköping 1843. I förordet garanterar han att med 8 timmars undervisning och detta sammandrag, kan äfen den i ritning och målning helt oerfarne verkställa målningar på både papper, träd siden, sammet, stramalj, marmor och alabaster. Mankells bok Vindens son bygger på historien om insektsforskaren Gustaf de Vylders afrikanske fosterson Josef de Vylder som kom med honom till Sverige 1875. (Wikipedia, läst 2022). Ondonga-kungen Shikongo sha Kalulu gav vid deras möte 1873 Gustaf de Vylder namnet 'Okazepeendye', vilket betyder 'skorpiondräparen' och syftade på de Vylders insamling av insekter. Herero-folket kallade honom 'Okazepombandye', eller 'schackaldräparen' på …
item description: ItemDescription
  type: Tidpunkt / födelse
  desc: 1827
item description: ItemDescription
  type: Tidpunkt / död
  desc: 1908
item description: ItemDescription
  type: Beskrivning / engelska
  desc: Gustaf de Vylder was born in 1827 in Sweden. Originally a surveyor, in 1844 he left this field to start a successful career as a xylographer and writer for several Swedish publishers. He also had a keen interest in natural history, especially entomology, and in 1871 he received a state grant to travel to southern Africa to pursue his studies and collect specimens. He spent two years in South Africa before he traveled to Namibia, establishing himself in Omaruru and collecting natural specimens and ethnographic objects. Meeting Ondonga King Shikongo sha Kalulu in October 1873, de Vylder wrote in his diary that the ageing king "still looks good; in his young days he must surely have been quite a handsome man. He gave me young men as my companion and gave me the name of 'Okazepeendye' which means 'the scorpion-killer' because of the number of these insects that I have collected. The Damara call me 'Okazepombandye' or 'the jackal-killer' because of the number of these that I have killed." (De Vylder 1998:125) During his time with the Ondonga king and his sons, de Vylder purchased and bartered "ethnographic objects" from the royals. Several of these objects were identified as belonging to king Shikongo, princes Ikukutu and Kambonde. In November 1874 in Omaruru, Gustaf de Vylder first met a Khoisan boy who would later be adopted by the Swede and given the name Joseph de Vylder. "In the evening Mr Eriksson and I were sitting at his mother-in-law. He then showed me a Bushman boy who lay sleeping in a box. He had bought this child, who was almost dead from starvation, from a Baster; he had given a rifle for it. A Baster had killed the child's parents, and it had since then gone through many hands. Mr E had bought it only to save it from starvation. Mr Eriksson kindly gave this child to me and my wish to get a Bushman child was thereby granted. Mr E had given a rifle costing £5 for the cild. The child has been given the name Joseph, which suits him rather well as he, in the sa… @en
item description: ItemDescription
  type: Referens, källa
  desc: Antropologiska sällskapets förhandlingar. Sammankomsten 16/10 1875. Tidskrift för Antropologi och Kulturhistoria 1(11):1.
item description: ItemDescription
  type: Referens, källa
  desc: De Vylder, Gustaf (1998). The journal of Gustaf de Vylder: naturalist in South-Western Africa 1873-1875. Cape town: Van Riebeeck Society
item description: ItemDescription
  type: Referens, källa
  desc: Hellgren, Birgitta, 1993. Bara till låns. Hedemora: Gidlund. [skönlitteratur]
item description: ItemDescription
  type: Referens, källa
  desc: Notis om de Vylder, Nya Dagligt Allehanda, 1875-10-30
item description: ItemDescription
  type: Referens, källa
  desc: Notis om Gustaf de Vylder, Eskilstuna tidning, 1875-09-18
item description: ItemDescription
  type: Referens, källa
  desc: Joseph från Namibia, Stockholmskällan (2021)
item description: ItemDescription
  type: Namn / syskon
  desc: Ribbing, Maria
item description: ItemDescription
  type: Namn / syskon
  desc: Vylder, Louise de
item name: ItemName
  type: Visat namn
  name: de Vylder, Gustav
item number: ItemNumber
  type: Libris-id / samma som
  number: 226812
context: Context
  context type: start
  context super type: create
  from time: 1827
  to time: 1827
context: Context
  context type: stop
  context super type: cease
  from time: 1908
  to time: 1908
image: Image
  media type: image/jpeg
  byline: Uppgift om fotograf saknas
  copyright: Utgången upphovsrätt
  media license: pdmark
  media license url: http://creativecommons.org/publicdomain/mark/1.0/
item license: cc0
item license url: http://creativecommons.org/publicdomain/zero/1.0/
presentation: 1.3.0 2026-08-10 de Vylder, Gustav Rådata 1070548 name Statens museer för världskultur - Etnografiska museet SMVK-EM Namn http://kulturarvsdata.se/SMVK-EM/name/1070548 226812 Adolf Gustaf Magnus de Vylder, född 14 december 1827 i Hedvigs församling i Norrköping, död 30 juni 1908 i Nottebäck, var en svensk forskningsresande, författare, konstnär och xylograf. Han var son till språkläraren Carl Louis de Vylder och Maria Christina Ahlborg och bror till Louis de Vylder och Maria Ribbing. De Vylder avlade lantmätarelevexamen men lämnade denna verksamhet 1844 för att arbeta med xylografi. Fram till 1871 var han verksam som xylograf vid bland annat Norstedt & Söner och Bonniers förlag. Förutom naturvetenskapliga arbeten medverkade han i illustreringen av kalendern Svea och veckotidningen Svenska arbetaren. Som författare skrev han några lustspel och barnböckerna Djurpanorama och Den lille Aesopus 1859 som han illustrerade med kolorerade träsnitt. Som forskningsresande bedrev han naturvetenskapliga studier särskilt i entomologi. Han kunde med hjälp av statsunderstöd resa till Sydamerika och Afrika 1871–1875, han företog ytterligare en resa till Afrika 1879-1887. Föremålen och insekterna han hemförde tillföll delvis Naturhistoriska riksmuseet. De Vylder är representerad vid Kungliga biblioteket med tre träsnittsporträtt ur Tartuffe. De Vylders far Carl Louis de Vylder som invandrade från Belgien under napoleonkrigen utgav en Kort underättelse om sättet att måla orientaliskt snabbmåleri i Norrköping 1843. I förordet garanterar han att med 8 timmars undervisning och detta sammandrag, kan äfen den i ritning och målning helt oerfarne verkställa målningar på både papper, träd siden, sammet, stramalj, marmor och alabaster. Mankells bok Vindens son bygger på historien om insektsforskaren Gustaf de Vylders afrikanske fosterson Josef de Vylder som kom med honom till Sverige 1875. (Wikipedia, läst 2022). Ondonga-kungen Shikongo sha Kalulu gav vid deras möte 1873 Gustaf de Vylder namne…