Statens museer för världskultur - Etnografiska museet
James Lundgren & Co.
Ida
Trotzig
Trotzig, Ida
1.3.0 2026-08-31 Trotzig, Ida Rådata 1002826 name Statens museer för världskultur - Etnografiska museet SMVK-EM Namn http://kulturarvsdata.se/SMVK-EM/name/1002826 97726 Ida Trotzig kom till Japan 1888 som ung nygift kvinna. Hennes man Herman Trorzig, arbetade då för den utländska enklaven i Kobe och han hade vistats länge i Japan. Han talade språket och hade goda förbindelser med japaner av skilda slag. Detta i kombination med hennes eget brinnande intresse för landet och dess kultur gjorde att hon snart lärde sig språket och fick japanska vänner. Studierna i japansk historia, religion och konst kunde hon berika genom sina egna kunskaper om den japanska kulturen. Hon lärde sig den japanska teceremonin och blev temästare. Hon studerade konsten att arrangera blommor och erhöll diplom och ett eget japanskt blomsternamn. Hon övade kalligrafi och tuschmåleri och skickade artiklar om Japan och dess kulturyttringar till hemlandets tidningar och tidskrifter. Hennes samarbete med den avdelning på Riksmuseet som kom att bli Etnografiska museet började sannolikt redan 1898, då hon av hälsoskäl vistades i hemlandet en tid. Vid ett längre besök 1909-1912 studerade hon museets samlingar från Japan och vid den stora japanska utställningen 1911 skrev hon kapitlet om keramik i utställningskatalogen. När hon sedan återvände till Japan gjorde hon föremåls- och bildsamlingar på uppdrag av museet. Detta samarbete intensifierades sedan när hon 1921 återkom till hemlandet som änka. Det var genom hennes intresse och goda förbindelser i Japan som museet 1935 kunde inviga ett autentiskt tehus som gavs namnet Zui-ki-tei, det löftesrika ljusets boning. Från Ulla Wagner"Det drömda Japan, Ida Trotzigs fotosamling från Meiji-tidens Japan", 2009, sid.159. Om fru T. se Ethnos 1944:1., 1864-09-06, 1943-11-05, Lindblom, Gerhard (1944) Obituary - Ida Trotzig, Ethnos I, s. 41 Förälder till Stenberg, Inez image/jpeg https://collections.smvk.se/carlotta-em/web/image/tn/1543003/image.jpg https://collections.smvk.se/carlotta-em/web/image/zoom/1543002/image.jpg http://kulturarvsdata.se/resurser/License#cc0 Uppgift om fotograf saknas Utgången upphovsrätt http://kulturarvsdata.se/SMVK-EM/fotografi/25698574 http://kulturarvsdata.se/SMVK-EM/fotografi/1542991 http://kulturarvsdata.se/SMVK-EM/fotografi/2732199 http://kulturarvsdata.se/SMVK-EM/fotografi/2732467 http://kulturarvsdata.se/SMVK-EM/fotografi/3677194 http://kulturarvsdata.se/SMVK-EM/fotografi/3677199 http://kulturarvsdata.se/SMVK-EM/fotosamling/26798993 http://libris.kb.se/resource/auth/97726 https://kulturnav.org/e973bdf7-7a8c-4ad8-a406-79b80ed0cfe0 http://sv.wikipedia.org/wiki/Ida_Trotzig http://libris.kb.se/bib/3410969 https://carl.kulturen.com/web/object/392546 https://carlotta.malmo.se/carlotta-mmus/web/object/88713 http://kulturarvsdata.se/SMVK-EM/name/html/1002826 http://kulturarvsdata.se/SMVK-EM/name/xml/1002826 http://kulturarvsdata.se/SMVK-EM/name/rdf/1002826
Beskrivning
Ida Trotzig kom till Japan 1888 som ung nygift kvinna. Hennes man Herman Trorzig, arbetade då för den utländska enklaven i Kobe och han hade vistats länge i Japan. Han talade språket och hade goda förbindelser med japaner av skilda slag. Detta i kombination med hennes eget brinnande intresse för landet och dess kultur gjorde att hon snart lärde sig språket och fick japanska vänner. Studierna i japansk historia, religion och konst kunde hon berika genom sina egna kunskaper om den japanska kulturen. Hon lärde sig den japanska teceremonin och blev temästare. Hon studerade konsten att arrangera blommor och erhöll diplom och ett eget japanskt blomsternamn. Hon övade kalligrafi och tuschmåleri och skickade artiklar om Japan och dess kulturyttringar till hemlandets tidningar och tidskrifter. Hennes samarbete med den avdelning på Riksmuseet som kom att bli Etnografiska museet började sannolikt redan 1898, då hon av hälsoskäl vistades i hemlandet en tid. Vid ett längre besök 1909-1912 studerade hon museets samlingar från Japan och vid den stora japanska utställningen 1911 skrev hon kapitlet om keramik i utställningskatalogen. När hon sedan återvände till Japan gjorde hon föremåls- och bildsamlingar på uppdrag av museet. Detta samarbete intensifierades sedan när hon 1921 återkom till hemlandet som änka. Det var genom hennes intresse och goda förbindelser i Japan som museet 1935 kunde inviga ett autentiskt tehus som gavs namnet Zui-ki-tei, det löftesrika ljusets boning. Från Ulla Wagner"Det drömda Japan, Ida Trotzigs fotosamling från Meiji-tidens Japan", 2009, sid.159.
Om fru T. se Ethnos 1944:1.
Tidpunkt / födelse
Tidpunkt / död
Referens, källa
Lindblom, Gerhard (1944) Obituary - Ida Trotzig, Ethnos I, s. 41
Visat namn
Libris-id / samma som
Förälder till
Stenberg, Inez
Uppgift om fotograf saknas
Utgången upphovsrätt