http://kulturarvsdata.se/SMVK-EM/delobjekt/1309992
type: Entity
ksamsok version: 1.3.0
service name: delobjekt
service organization: SMVK-EM
service organization full: Statens museer för världskultur - Etnografiska museet
build date: 2026-08-17
url: https://collections.smvk.se/carlotta-em/web/object/1309992
subject: culturalHistory
data quality: raw
item super type: object
item type: object
item key word: 1900.32.0189.V1
item key word: SSAG.189.V
item key word: SSAG
item key word: S. S. A. G.
item key word: Wiggins, Charles
item label: bärstol, modell
is part of: http://kulturarvsdata.se/SMVK-EM/objekt/1071219
is visualized by: http://kulturarvsdata.se/SMVK-EM/fotografi/1573408
is visualized by: http://kulturarvsdata.se/SMVK-EM/fotografi/25329332
is visualized by: http://kulturarvsdata.se/SMVK-EM/fotografi/25329349
is visualized by: http://kulturarvsdata.se/SMVK-EM/fotografi/25329360
is visualized by: http://kulturarvsdata.se/SMVK-EM/fotografi/25329365
is visualized by: http://kulturarvsdata.se/SMVK-EM/fotografi/25336009
is visualized by: http://kulturarvsdata.se/SMVK-EM/fotografi/25336014
is visualized by: http://kulturarvsdata.se/SMVK-EM/fotografi/25336134
is visualized by: http://kulturarvsdata.se/SMVK-EM/fotografi/25826634
is visualized by: http://kulturarvsdata.se/SMVK-EM/fotografi/25826662
is visualized by: http://kulturarvsdata.se/SMVK-EM/fotografi/25826673
is visualized by: http://kulturarvsdata.se/SMVK-EM/fotografi/25826684
is visualized by: http://kulturarvsdata.se/SMVK-EM/fotografi/25826695
is visualized by: http://kulturarvsdata.se/SMVK-EM/fotografi/25826712
is visualized by: http://kulturarvsdata.se/SMVK-EM/fotografi/25826723
is visualized by: http://kulturarvsdata.se/SMVK-EM/fotografi/25826773
is mentioned by: http://libris.kb.se/bib/8410653
is mentioned by: http://libris.kb.se/bib/12149975
item description: ItemDescription
  type: Beskrivning
  desc: Modell av bärstol med bärstång. Tillverkad i trä med detaljer i metall. Lackerad i svart och guld. Lack: teknik och funktion Den japanska lacken kommer från lackträdet (Rhus verniciflua/vernicifera) som är släkt med mango och cashewnöt i familjen sumakväxter. Det finns flera besläktade lackträd som kan ge lack. Trädet tappas på sin sav ungefär som när man tappar gummi. Efter tappning dör trädet. Saven filtreras och är i sin flytande form eksemframkallande. Den är nästan ofärgad. Genom pigment färgas lacken, t ex svart (med järnoxid) eller röd (från kvicksilver). Lackens funktionella betydelse ligger i att den skyddar underlaget. Vanliga underlag är trä, men även metall, textil, papper och keramik. Lackeringen består ofta av ett 50-tal faser och börjar med grundning, en blandning av lack, bränt lerpulver och stenpulver. Sedan följer slipning. Själva lackeringen sker ofta i flera lager. Varje lager behöver härda i ett dammfritt skåp med ca 80% luftfuktighet. Polering är också ett viktigt moment. Tidsåtgången för ett exklusivt lackföremål kan vara upp till tio år. Vanliga dekorationstekniker är inlägg av bl a pärlemor samt pulveriserade metaller (maki-e). Lacken användes på t ex rustningar och under andra världskriget som rostförebyggare på vapen. Guldlack används även vid lagning av keramikföremål, där det icke-perfekta sätts i fokus genom lacket som en medveten del i estetiken. Hantverk: exemplet lacktillverkning De största lackproducerande områdena idag är Tokyo (Edo-lack), Kyoto (Kyo-lack) och Kanazawa (Kaga-lack). Andra viktiga platser för lacktillverkning med lång historia är Wajima, Takayama och Takamatsu. Lackarbeten har använts i Japan som konstföremål och vardagsföremål åtminstone sedan mitten av Jomon-perioden (ca 10500–300 f v t). Nya fynd kan troligen dateras till ca 7000 år f v t. Omkring 586 e v t startade en lackavdelning inom finansministeriet för att effektivt kunna organisera lackproduktionen. Buddismen kom till landet under samma tid och man började…
item description: ItemDescription
  type: Publicerad text
  desc: En länsherres bärstol. Centralt i en reseutrustning för en daimyo, länsherre, var en bärstol av det slag vi ser en modell av här. På japanska kallas den norimono och var en föregångare till det berömda transportmedlet riksha. Rikshans namn kommer av japanskans jinrikisha, ungefär "människokraftsvagn". Dessa resor var en viktig del av "den alternativa tjänstgöringen", sankin kotai, som fr. o. m. 1635 fastställdes gälla för alla länsherrar. Det innebar att de ömsom tjänstgjorde i Edo, ömsom i sitt län. Länsherrens familj bodde permanent i Edo, sannolikt en form av gisslan för att behålla kontrollen över de mer än 260 länsherrarna. Resorna mellan Edo och provinsen var en omfattande affär, då följet kring länsherren ofta bestoe av minst 150 personer men också det mångdubbla och rentav tusentals. Kostnaderna för dessa resor tog nästan 80 procent av länsherrens inkomster och ledde till skulder hos penningsutlånare. Medan länsherren reste i en lackerad luxuös bärstol, kunde hans vasaller, samurajerna, färdas i en enklare sort som kallades kago. Flertalet fick dock gå hela vägen. (Med världen i kappsäcken, s. 93).
item description: ItemDescription
  type: Förvärvsomständigheter / i fält
  desc: Enligt s.88 i "Med världen i Kappsäcken 2002" har Wiggins donerat bärstolen i 1900.32.0189. Osäkert om det betyder att han även donerat resten av delobjekten i det numret men det kan man anta. 2015-07-04/MJ
item description: ItemDescription
  type: Referens, källa
  desc: Braw, Monica, Holmberg, Petra & Myrdal, Eva (2011). Japan: föremål och bilder berättar = Japan : artefacts and images tell the story. Stockholm: Östasiatiska museet
item description: ItemDescription
  type: Referens, publicerad i
  desc: Östberg, Wilhelm (red.) (2002). Med världen i kappsäcken: samlingarnas väg till Etnografiska museet. Stockholm: Etnografiska museet
item description: ItemDescription
  type: Land / engelska
  desc: Japan @en
item material: ItemMaterial
  type: Materialkategori
  material: trä
item material: ItemMaterial
  type: Material
  material: lack
item material: ItemMaterial
  type: Material
  material: metall
item material: ItemMaterial
  type: Material
  material: trä
item measurement: ItemMeasurement
  type: Längd
  value: 48,5
  unit: cm
item measurement: ItemMeasurement
  type: Höjd
  value: 45,5
  unit: cm
item measurement: ItemMeasurement
  type: Bredd
  value: 33,5
  unit: cm
item name: ItemName
  type: Sakord
  name: bärstol
item name: ItemName
  type: Sakord
  name: modell
item number: ItemNumber
  type: Delobjektnummer
  number: 1900.32.0189.V1
item number: ItemNumber
  type: Tidigare identitet
  number: SSAG.189.V [[Mag]]
context: Wiegandt, Olof Ludvig (Wiggins, Charles) [?]
  type: Context
  context label: Insamlad
  context type: transact
  context super type: interact
  intermediary: http://kulturarvsdata.se/SMVK-EM/name/2965991
context: Svenska Sällskapet för Antropologi och Geografi
  type: Context
  context label: Förvärvad
  context type: transact
  context super type: interact
  intermediary: http://kulturarvsdata.se/SMVK-EM/name/1023513
context: Context
  context label: Ursprung
  context type: use
  context super type: interact
  country: jp
  continent name: Asien
  country name: Japan
image: Image
  media type: image/jpeg
  byline: Westling, Rose-Marie
  copyright: Statens museer för världskultur
  media license: by
  media license url: http://creativecommons.org/licenses/by/4.0/
image: Image
  media type: image/jpeg
  byline: Westling, Rose-Marie
  copyright: Statens museer för världskultur
  media license: by
  media license url: http://creativecommons.org/licenses/by/4.0/
image: Image
  media type: image/jpeg
  byline: Westling, Rose-Marie
  copyright: Statens museer för världskultur
  media license: by
  media license url: http://creativecommons.org/licenses/by/4.0/
image: Image
  media type: image/jpeg
  byline: Westling, Rose-Marie
  copyright: Statens museer för världskultur
  media license: by
  media license url: http://creativecommons.org/licenses/by/4.0/
image: Image
  media type: image/jpeg
  byline: Westling, Rose-Marie
  copyright: Statens museer för världskultur
  media license: by
  media license url: http://creativecommons.org/licenses/by/4.0/
image: Image
  media type: image/jpeg
  byline: Westling, Rose-Marie
  copyright: Statens museer för världskultur
  media license: by
  media license url: http://creativecommons.org/licenses/by/4.0/
image: Image
  media type: image/jpeg
  byline: Westling, Rose-Marie
  copyright: Statens museer för världskultur
  media license: by
  media license url: http://creativecommons.org/licenses/by/4.0/
image: Image
  media type: image/jpeg
  byline: Westling, Rose-Marie
  copyright: Statens museer för världskultur
  media license: by
  media license url: http://creativecommons.org/licenses/by/4.0/
item license: cc0
item license url: http://creativecommons.org/publicdomain/zero/1.0/
presentation: 1.3.0 2026-08-17 bärstol, modell Rådata 1309992 delobjekt Statens museer för världskultur - Etnografiska museet SMVK-EM Del av föremål http://kulturarvsdata.se/SMVK-EM/delobjekt/1309992 1900.32.0189.V1, SSAG.189.V [[Mag]] Modell av bärstol med bärstång. Tillverkad i trä med detaljer i metall. Lackerad i svart och guld. Lack: teknik och funktion Den japanska lacken kommer från lackträdet (Rhus verniciflua/vernicifera) som är släkt med mango och cashewnöt i familjen sumakväxter. Det finns flera besläktade lackträd som kan ge lack. Trädet tappas på sin sav ungefär som när man tappar gummi. Efter tappning dör trädet. Saven filtreras och är i sin flytande form eksemframkallande. Den är nästan ofärgad. Genom pigment färgas lacken, t ex svart (med järnoxid) eller röd (från kvicksilver). Lackens funktionella betydelse ligger i att den skyddar underlaget. Vanliga underlag är trä, men även metall, textil, papper och keramik. Lackeringen består ofta av ett 50-tal faser och börjar med grundning, en blandning av lack, bränt lerpulver och stenpulver. Sedan följer slipning. Själva lackeringen sker ofta i flera lager. Varje lager behöver härda i ett dammfritt skåp med ca 80% luftfuktighet. Polering är också ett viktigt moment. Tidsåtgången för ett exklusivt lackföremål kan vara upp till tio år. Vanliga dekorationstekniker är inlägg av bl a pärlemor samt pulveriserade metaller (maki-e). Lacken användes på t ex rustningar och under andra världskriget som rostförebyggare på vapen. Guldlack används även vid lagning av keramikföremål, där det icke-perfekta sätts i fokus genom lacket som en medveten del i estetiken. Hantverk: exemplet lacktillverkning De största lackproducerande områdena idag är Tokyo (Edo-lack), Kyoto (Kyo-lack) och Kanazawa (Kaga-lack). Andra viktiga platser för lacktillverkning med lång historia är Wajima, Takayama och Takamatsu. Lackarbeten har använts i Japan som konstföremål och vardagsföremål åtminstone sedan mitten av Jomon-perioden (ca 10500–300 f v t). Nya fynd…