Statens museer för världskultur - Etnografiska museet
Pastor Fr. Ljungqvists och fru I. Walbergs etnografiska samlingar från Natal
katalog
1.3.0 2026-02-19 katalog Rådata 2102517 arkiv Statens museer för världskultur - Etnografiska museet SMVK-EM Dokument http://kulturarvsdata.se/SMVK-EM/arkiv/2102517 00087, 1907.17, 1907.14 Särskild katalog över samlingarna 1907.14 och 1907.17. »Amaqebelengwana», pannprydnad för unga af båda könen. 56 »Ishende», prydnad att fästa i håret på ena sidan af hufvudet på unga af båda könen; fästes också på armen. 57—67 »Umampapeni», hals- och hårprydnad för unga af båda S"£ » könen. 08—70 »Icube», viras om fotlederna på unga af båda könen. De två mindre användas som armband. 71—72 »Involishi» hänges på bröstet på unga af båda könen. 73 »Uhlanga», af majsstjälk, prydnad att sätta i örat, 74—80 »Izinhlanga (rör) ezilotshiweyo» (som äro tecknade). £y Dessa rör stickas i ett hål i öroutippen och tjänstgöra an- tingen endast som prydnad eller ock som snusdosor. 55— 80. Malutuli stam, Appelsbosch. 81 »Umbijo», halsband eller hufvudprydnad för unga af båda könen. Sobuzas stam, Umvoti, ffaye. H2—87 »Umbijo», armband för unga af båda könen. Malutuli stam, Isikotwe, Appelsboschs Miss.-distr. »Umbijo», armband, eller om pärlbandet är långt, att bäras pä bröstet och under armen. Gjordt af ett gräs. som kallas »imbijo». Xyuswa stam, Ozwatini. 88 »Udhli», bröstprydnad af pärlor, bäres af unga af båda könen, är ofta en fästmös gåfva till fästmannen, som köper sina gengåfvor i butikerna. 8!) »Ungexo», halsband, endast som prydnad, icke amulett. Klorna af ben äro imitation af tigerklor. Malutuli stam, Appelsbosch. KLÄDEK OCH PKYDXADSPERSEDLAR. 9 »Unmcedo ka Mala». Penisfodral. »0 Undala» är en ätbar frukt af »ilala» (palm). Lutuli stam, Inhlangakazi. »Inxota». armband. Metallen smältes (fr. sten) al de i)l gamle. Funnen i jorden nedanför Ozwatini, ej långt från Åppelsbosch. Tre st. sådana brukade bäras af höfdingarne och umndhlunkulu, ej af hustrurna, Vanliga människor tillätes ock att bära inxota, men ej af mässing, utan at järn. När i solhettan metallen blef för het, afkyldes den med vatten, som påhälldes. I början af 1800-talet bodde i dessa trakter Amacubenis stam, som tillverkade och bar inxota. När i början af 1800-talet zulukungen Tshaka uppträdde på skådeplatsen, härjande och ödeläggande, gräfde stammen ner sina värdesaker i jorden och flydde för Tshaka till Umzinkulu-floden i södra delen af Natal, där de i stället för att återvända slogo sig ner och finnas ännu i dag. Deras land upptogs af andra stammar, som icke begagna inxota. som dock teres ännu af nämnda stam och äfven i Zululandet. Umndblunkuhi är en samling flickor, som en stam sändt npp till konungen eller höfdingen att stanna i hans gård som hans egendom och arbeta för honom, tills han antin- gen tog dem till hustrur eller sålde dem för kreatur eller bortgaf dem till gunstlingar. Hvarje större gård i Zulu- landet var förpliktad att i present ge kungen åtminstone en fullvuxen flicka, som därmed fullkomligt upphörde att vara faderns egendom. »Amagcagcane», halsband för unga af båda könen. •>'- Lutuli stam. Inhlangakazi. »Ushindindi», att bäras på bröstet af unga af båda könen. Jtt-.MrX Xvuswa stam, Ozwatini. »Ushindindi», att fästas i håret, så att det faller ned9»-.H> på ansiktet på unga af båda könen. Xvuswa stam, Ozwatini. »Ungexo wezindawo». Halsprydnad för kvinnor. At97 träbitarna, som äro gjorda af rötterna af en säf-art, »m- davvo» (en art af Cyperns), bita de sinåstycken och tugga dem mot knip i magen, som enligt zuluföreställning föror- sakas af maskar. Medicinen säges lugna maskarna, men icke döda dem. indaworoten är äfven ett godt medel mot ond andedräkt. Cyperus (indawo) är känd öfver hela världen för sina carminativa (väderfördelande) egenskaper. 10 LJONGQVI8TS SAMLING AF ZULUSAKEE. En annan kraftig medicin är »inkomankoma» l , en orm- bunke, hvaraf roten (som jagliört) användes mot binnikemask. De infödde läkarne besitta många andra mediciner, som de hvite läkarne skulle afundas dem. Svårigheten är att komma dem pä spåren, enär de, oy. rt., oy./?. KATALOG ÖFVER PASTOR FR. LJUNGQVISTS OCH FRU I.WALBERGS ETNOGRAFISKA SAMLINGAR FRÅN NATAL OMFATTAR RIKSMUSEETS ETNOGRAFISKA AFDELNINOS INVENTAR 07. 14 OCH 07. 17 > RIKSMUSEUM * PRIS 25 ÖRE. KATALOG OFVER PASTOR FR. LJUNGQVISTS OCH FRU I.WALBERGS ETNOGRAFISKA SAMLINGAR FRÅN NATAL OMFATTAR RIKSMUSEETS ETNOGRAFISKA AFDELNINGS INVENTAR 07. 14 OCH 07. 17 UPPSALA 1907 ALMQVIST & W1KSELLS BOKTRYCKERI-A.-B. Pastor Fr. Ljungqvists och Fru I. Walbergs samlingar äro gjorda bland Zulukaffrerna i Sydafrika inom Svenska Kyrkans mis- sionsfält. De äro hopbragta för Riksmuseets och etnografiska mis- sionsutställningens räkning. Då Pastor Ljungqvist och Fru Wal- berg lämnat många intressanta upplysningar om användandet af de föremål de samlat, har det ansetts lämpligt att trycka en särskild katalog öfVer dessa. Detta har skett på bekostnad af Svenska Kyr- hans missionsstyrelse. Pastor Fr. Ljungqvists samling liar i Riksmuseets etnografiska afdelnings inventar numren 07. 14. 1—261 och Fru I. Walbergs 07. 17. 1—35. Önskvärdt vore, att flera af museets inventar kunde blifva tryckta, då de innehålla många originalmeddelanden af värde och äfven på så sätt vore skyddade för att gå förlorade genom eldsvåda. Ljungqvists samling af Zulusaker från Appelsboschs missionsdistrikt. Aniadhlozidyrkan och Trollmediciner. Prästers och prästmnors (dbcmgoma) utstyrsel. »Impepo». Bladkrans, som göres af en växt med samma 1—2 \( namn. Den är synnerligen kraftig att kalla fram amad- hlozi (de aflidnas andar, som zuluerna dyrka). Uingoma (präst eller prästinna) nyper af en del blad, söndersmular dessa och strör dem öfver ett stycke af ett sönderbrutet lerkärl (udengezi), på hvilket är lagdt glöd och på dem ett köttstycke (umhlehlwe) af en ät amadhlozi offrad get. Uden- gezi måste stå på umsamo, som är amadhlozis plats i hyd- dan (se hyddan!), får ej sättas på iziko (eldstaden). — Doften af offret är en söt lukt för amadhlozi och har en stor kraft att »upplysa dem och göra dem hvassa» = kalla fram dem och göra dem pigga. — Impepo trades öfver hufvudet och ena armen och hänges ned på bröst och sida. »Ungwamba». Gehäng som göres af hvita (ej svarta) 3—10 getskinn (ej skinn af andra djur) för att »upplysa amad- hlozi, cl. ä. göra att de uppenbara sig och göra sin när- varo förnimbar och att de må bli hvassa d. ä. pigga upp sig». Ungwamba hänges öfver hufvudet ned på bröst och sidor under armarna. »Umxezo». Gräskrans som göres af ett gräs, kalladtll—1*2 inxaluka» och kränges öfver hufvudet ned på bröst och rygg i olika vändningar. »Amashoba», svansar af nötkreatur, brukas af »aban-13—15 goma», när de dansa eller företa en längre Vandring. De fästas vid armarne eller benen. <T 4 L.1UNUQVISTS SAMLING AF ZULUSAKER. De begagnas dock äfven af andra personer vid dans och andra högtidliga tillfällen. 1—12 begagnas däremot uteslutande af »abangoma» och utgöra deras väsentliga utstyrsel. 1-15 Gjorda och köpta inom Malutuli stam. Appelsbosch. Trollmediciner: »Ubulawu». en blandning af mediciner, som »abangoma: (präster och prästinnor) använda för att »upplysa och kalla fram »amadhlozi» och göra dem hvassa d. ä. uppigga dem. så att cle uppenbara sig.» Beståndsdelarna i Ubulawu äro : 16 »Izaza», rötter af izaza-plantan, hvilka malas och blan- das med vatten. 17 »Ugwayana», roten af denna planta males och blandas ined izaza. 18 »Isiwisa», roten males och blandas med 10 och 1/. Gåfvor af Noraqela Lutuli, Inhlaugakazi. Izaza brukas äfven af inföddc läkare (izinyanga) för att förskaffa sig god prak- tik och kallas då »umuti wezindhlela» (vägarnes medicin) d ä. att få patienter i långa banor. De dricka medicinen i mängd, tills de kräkas och två sig med resten. Användes äfven af unge män för att »rena sitt blod», så att, att hon börjar att älska honom. Hon är naturligtvis omedveten om, hvad som finnes i snuset. il »Ilabateka». 1) »Isliinga». c »Uvenhle». (I »Incamatyela . »Umuwclcla». t »Umkapalanga». g »Isitwa». II »Usililo». Om man sticker med en knifspets i »Usililo» kommer det liksom tårar ut och dem tager man och stryker pa de andra bitarne. Detta skall hafva den verkan, att Hickan börjar gråta efter den, som så gör. i Påsen, i hvilken medicinerna förvaras. j Vingpenna, använd som fodral. 2 För att hämnas på flickan och göra henne sjuk. om han ej . lyckas att vända hennes hjärta till sig, använder mannen dessa mediciner. De malas och blandas med lejon- fett. Med medicinen struken på handen tager han i henne och hon börjar blifva hysterisk och skrika. a »Umkanda». b »Uncinci». c »Inhlanganisela ihabia», som kommer flickorna att skrika. (1 »Upiko». 3 Mediciner, som en yngling lägger i en flickas mat, för att hon skall börja att älska honom. Innehåller : »Utyisiswe». »Upamapuca» (de svarta smulorna). »Isipikileli» (fjädern). »Isidala, Amavuta emvubu». (Fett af flodhäst). ZULtT-MEMCINER. 23 Medicin, som ynglingen stryker öfver flickans ögonbryn! för att hon skall se endast honom och glömma den andra, som han fruktar, att hon älskar. Innehåller: »Inkungwini», »Umpi ka i boni». Mediciner, som ynglingen använder, för att flickans 5 hjärta skall vända sig till honom. »Ilabateka». »Unganisela». »Isiwisa». Dessa mediciner malas och blandas med lejonfett. Med 6 sådant i handen tager han i flickan och hon skall då börja älska honom. » Usahlulamanye » . »Umtiti wempisi», (kött af hyena). »Umdaka wendblovu». »Indabula lovalo», (en hvit sten). »Umpi ka i boni». »Isinqanti». »Ukebeli weni». »Uvuma» eller »Isikwali». Kräkmedicin, användes 7 för att få kasta upp gallan. Blott en tumslång bit får användas till en dosis. Denna stötes och blandas med en kopp ljumt vatten och drickes. Ofvanpå detta drickes kallt vatten. Den svider och bränner i halsen. Denna medicin är sällsynt, ej känd af de infödde i all- mänhet. Köpt af en infödd af Amabomvu-stammen. Växer i trakten af Greytown, Nafal. Två slags mediciner, som malas och blandas. Dettas skall mannen dricka, om hans hustru ej får några barn. »Intalibombo». »Ihluse». »Umbinda» och »Ikungini» (svart). Dessa mediciner!) biter man uti, om åskan går, för att man ej skall träffas af blixten. Flera mediciner, malda och sammanblandade. Drickes, 10 om man är sjuk i magen. »Umakubalo». »Umsisi», att äta eller dricka, om man är sjuk eller IT har feber. Man skall då äfven koppa sig här och där på kroppen samt hälla af medicinen i såren. Samma medicin som K) och 11. 12 Ingwavuma». a »Izindiandia». \, »Usahlulamanye». c 24 FRI' I. WALBEEGS SAMLING AF ZDLUSAKEE. d »Isisevu». o »Ilabateka». f »Ipengulula. g »Isimagade». h »Amangwe». 8 — 12. Erhållna af en infödd »doktor» af Nzondi- stammen. 18 Ett halsband att sätta på sig, dä man väntar åskväder. Man biter eller gnager litet af dessa mediciner och spottar ut dem i luften. Därigenom hindrar man blixten att träffa sig. a »Umapindana», (mot åska). 1) »Umuwelela», (mot åska). c »Umanaye», (mot åska), men äfven att tvätta sig med, om inan är sjuk i kroppen. »1 »Ubulibase», brännes och man inandas röken, för att bota hufvudvärk vid åskväder eller eljest. e »Umvalo valayo», (mot åska). f »Umkataso», (mot åska) och mot hosta och förkylning. g »Umpi ka i boni», (mot åska). h »Indungulu (i hornet a), mot åska och mot förkylning. i »Umsisi» (i hornet b) eller aska af brända och sam- manblandade mediciner. Om åskan går, äter man något däraf eller koppar sig på kroppen och häller af denna blandning i såsen, eller tager man däraf på fingret och stryker ett svart streck i pannan rätt ned öfver näsan. Detta tvättar, infödda doktorerna hålla dem hemliga. Lutuli stam, Inblangakazi. !)S—<)(> >Jnongonongo», armband. Malutuli stam, Isikotwe, Appelsbosch. 100 »Isisaka», hufvudprydnad. Bäres vid större dansfester af dem, som ej ha hufvudring (isicoco). Gjord af stjärt- fjädrar af en fågel, »isaka buli», (Chera procnc), livars långa stjärtfjädrar äro mycket eftersökta för hufvudplymer och därför dyrbara. Dessa fjädrar fällas om vintern. Lutuli stam, Inblangakazi. 101 »Indondo». Denna mässingskula är gammal; tillverk- ningsort obekant (troligen Zululandet). Indondo spelar en viktig roll bland zuluerna. Den fästes i »isidiya». ett skinn, som bäres af den nygifta kvinnan, öfver bröstet ned på magen. Efter sex månader attägges isidiyan om hustrun är hafvande och indondo aflöses och gömmes. Den går i arf och utlånas för 1 sh. per gäng. 10 å 12 stycken fästas vid isidiya ofvaupå vid bröstet och nedflyttas af svärmodern eller, om hon är död, af en äldre tillkallad kvinna, allt- eftersom hafvandeskapet fortskrider. Om den nygifta kvin- nan ej blir hafvande, bäres isidiya med izindondo (plur af indondo) en tid för att sedan attäggas. Förr brukades indondo också af gamla kvinnor och fastades vid »isibamba» (magbandet). Lutuli stam, Inblangakazi. 108 »Ingusha», armband. Sobuza stam, Umvoti, Ifaye. Gåfva af Sara Zulu; Ifaye. 103 »Ijembula»j öronhängen. gjorda och skänkte af Sara Zulu, Ifaye. 104 »Igeagane», halsprydnad. Sobuzas stam, Umvoti, Ifaye. Gåfva af kristen hustru. 105 »Ihobe», halsband. Gåfva af en liten flicka. Mittra Zulu, Dundee. 100 »Ishende», magbaud att bäras af flickor, ej hustrur, som bära »isibamba». xl07 D:o. Gåfva af Nokuhlupeka Cele, kristen flicka. Ifaye. 10H I):o. Sobuzas sram, Umvoti. Ifaye. 109 D:o. » » » »' 1 Nephrodinm athamaiitioum. lirsiiEKÅD.SSAKER. 11 Husgerådssaker. »Imbiza yotshvvala», ett mindre ölkrus, uvari vörten 110 hälles och sedan jästen. Lutuli stam. Inhlangakazi. »Incazi yotshwala», ölkrus, hvari färdigt kafferöl (»ut- 111 shwala») hälles frän imbiza. Denna neb de andra lerkär- len äro gjorda af »ibumba» (se 230). Lutuli stam. Inhlangakazi. Lerkärl. Nyuswa stam, Ozwatini. Oafva af fru Aurora 112 Ljungqvist. Appelsbosch. Lerkärl. Nyuswa stam. Ozwatini. Gåfva af fru Aurora 113 Iijungqvist. Appelsbosch. »Isigubu sotshwala», ölkrus af »iselwa», ett slags pumpa. 114 Häri hälles öl fr. »imbiza». »Ukamba lwotshwala», ölkanna af »ibumba» (lera). 115—110 hvarur öl drickes. Nyuswa stam, Mona. Gåfva af en kristen. Lerkärl. Malutuli stam, Isikotwe. Gåfva af fru Aurora 117 Ljungqvist, Appelsbosch, »Ibanga», ölkanna af »iselwa», hvilken som ung ätes. US men mogen för sitt hårda skal användes till öl- och vattenkärl. Nyuswa starn, Ozwatini. »indebe yotshwala», skopa att ösa öl ur »imbiza» med. 119 Nyuswa stam, Ozwatini. Gåfva af kristen flicka. »Indebe yokupuza», att dricka öl ur: endast för man- 120 nen. (ej kvinnor och barn). Gåfva af kristen inom Nyuswa stam, Mona. »Ikamu lokukama utsbwala», ölsil, gjord af »ukazL. 121 ett slags gräs, sys med följande. »Isikonko», gräs. livarai tråd att sy ölsilar göres. »Uti lokutunga», synål. 1-- Nyuswa stam, Ozwatini. »Isiketo», sked att skumma »utsbwala > med; göres af 123—125 en palm »ilala» (Hyphame crinita), som växer vid kusten och sys med »uzi lwesanto», »Isanto» är en klätterväxt. 2 af dessa iziketo äro gåfvor af kristen inom Nyuswa stam. Mona. »Indebe yokwepula utshwala», ölskopa att användas, när 120—127 ölet kokas och omröres. Lutuli stam. Inhlangakazi. 12 LJUNGQVISTS SAMLING AV ZULUKAKER. 128—129* »Isitebe sokubek' isiketo», små mattor att lägga »isi- keto» (skumskeden) på. Malutuli stam. GåfVa af kristen kvinna. Appelsbosch. 130 »Itunga lokusenga», träkärl att mjölka i. Urholkas med en krokig knif. 131 »Igula lamasi»,, Lutuli stam. lnhlangakazi. •25 »Upondo lokulumeka», »koppglas». •2(> »Upondo loknta», lavemangspruta för äldre. •27 »Upondo lokuta». lavemangspruta för barn. 25— 27. Lutuli stam. lnhlangakazi. Kläder och prydnadspersedlar. 28 »Umutsha», klädesplagg, som bäres af manliga indivi- der. »Ibeju», den bakre delen är gjord af kalfskinn och »isinene», den främre delen, »coveriug the private parts . är gjord af vildkattskinn. Lutuli stam, lnhlangakazi. •2!» - Umutsha wendoda efutshane». umutsha för en kort- växt man. Gjord af »ucagidi», en vessla. främsta skinnet på isinene af »inogwatsha», hare, och de andra af get. Malutuli stam, Appelshosch. 30 »Umutsha wensizwa», en ung mans umutsha. gjord af getskinn. Gåfva af en kristen yngling pä Mona. Xyuswa stam, Appelsboschs Miss.-distr. 31 »Umutsha womntwana». en liten gosses umutsha. Nyuswa stam, Ozwatini, Appelsboschs Miss.-distr. 32 »Isicoco», männens hufvudring. Göres af ett hvitt. gumuiiartadt ämne på mimozaträd. Isicoco fastsys vid hå- ret. Innanför ringen afrakas håret och utanför, om någon af bärarens hustrur dött. Malutuli stam, Appelsbosch. KLÄDES OCH PRYDNADSPERSEDLAK. I »Isidwaba». gifta kvinnors lifkjortel. Garfväs af bo-^ skapshudar, som utspännas med pinnar på marken, sedan håret aflägsnats. (luden bearbetas med aloeblad (de äro taggiga) och hvassa järnstiit. tills det ludna, som synes på isidwaban framträder. Isidwaban tillverkas af sakkunniga och säljes för ända upp till £ i. »Usungulu». nål att sy isidwaban med. 34 »Usinga», tråd, som göres af kreaturssenor. 35. Lutuli stam.. luhlangakazi. »Isibamba», klädesplagg. Göres af ett gräs, kalladt 30—40 »imhlahle» och bindes med »uzi», som fås af basten af ^^ vissa träd, här umkfwane (vildfikon), och flätas till tråd eller snöre. Gifta kvinnor bära de bredare kring magen, när de födt första barnet eller om de flera år varit ofruktsamma. Isibamba får äfven tjänstgöra som björkris för mindre barn, då modern lossar bandet i bast. — Det sitter kvar äfven nattetid. Om mindre djur (»izintwala») af ett visst äfven i Sverige förekommande slag, slagit sig ner i isi- bamba. aftages det och slås mot jordgolfvet. då gästerna ramla ut och dödas. Af det smalare slaget bäras ända upp till K) st. af brudar. Efter bröllopet läggas de åsido. »Imhlahle», gräs, hvaraf »isibamba» göres, »Ingcenhii», växer norr om Tugelafloden. Matmattor 42 (»izitebe zokudhlela») göras häraf. »Uzi», i rå form och bearbetad till tråd. 43 »Umumba», ett annat slag af »isibamba», gjordt af uce. 44 ett slags fint flodgräs. Pärlorna äro fastsydda med »usinga» af senor. Lutuli stam. luhlangakazi. »Isigege» eller »umutsha wentonibazana». Denna dräkt hares af ogifta flickor och är den enda betäckning, som dessa bära "ända till öfver 20 år, om de ej dessförinnan blifvit gifta. Enär zuluerna ogilla barnäktenskap, är flic- kan oftast öfver 20 år. innan hon ingår i äktenskap. Af hänsyn till de hvite täcker sig dock flickan ofta med sin soffilt. Pärlorna hopfogas med »usinga». Höftbeklädnader. Sobuzas stam, Umvoti, Ifaye. 45-4S D:o Malutuli stam, Appelsbosch. 4i» »Isigege somntwana». höftbeklädnad för liten flicka. 50 Usiane stam. Egvveni. Appelsboschs Miss.-distr. L.TlTNWjVIST.S SAMLIMI AP ZCIiUäASEE». »Imbeleko», getskinn, hvari små barn bäras på nio- as rygg. Lutuli stam, Inhlangakazi. 52 »Umsonto», hufvudprydnad af kalfskinn (2 st.). Lutuli stam, Inhlangakazi. 53 T): o af getskinn. Gåfva af en kristen nicka, Nyuswa stam, Mona. Um- sonto bäres af ynglingar på frieritärd eller andra högtidliga tillfällen. Bäres äfven af en gammal man (ej kvinna), om han vill agera ung. - Umsonto viras kring pannan. 54 »Isixova» af strutsfjädrar, pannprydnad egentligen för manliga könet. Malutuli stam, Appelsbosch. 55, mjölkkalebass. »Amasi», sur mjölk. Utan silning hålles mjölken direkt från »itunga» till »igula», där den får stå och surna. Vasslan uthälles genom ett litet hål i bottnen. Amasi är kraftig, men oftast bittert sur. En zufti kan icke förtära söt mjölk, knappast som medicin. Smör begagnas ej. • Igula göres af »iselwa». 132—133 »Igula lomntwana». ett, barns igula. Kvinnor och barn få ej hämta amasi ur »igula lamasi», som är afsedd för kraalägaren och den han bjuder på. Kvinnorna ha en egen igula. (Kraal = zulugård). 134—135 »Ukamba Iwamasi». Amasi kärl att dricka amasi ur. I den hälles ur igula lamasi. 186 a—d »Indebe yomntwana». barnens indehe, ur hvilken de dricka amasi. 131— 136 Lutuli stam, Inhlangakazi. 137 »Umkomhe». tråg, afsedt endast för gärds- eller hydd- ägaren, som däri lägger kött med spad, hvilket senare han dricker vid ena ändan af träget, — »Ububende» ser- veras också på Umkombe. »Ububende» tillredes af blod och vissa partier af köttet och är en älsklingsrätt bland zuluerna. Lutuli stam, Inhlangakazi. X I3S »Uqwembe» användes som föregående, är gjord af »um- ganu»-trädet (Sclerocarya caffra), hvars bark är god för garfveriändamål och af hvars frukter en berusande dryck göres. Sobuzas stam, Umvoti, Ifaye. 133 »Umqenije», barn äta all slags föda härur. Användes älven till mjölk och ölkärl. Aten af termiter i bottnen. Usiane stam, Egweui, Appelsboschs Miss.-distr. 1M »Ipini lokubonda». spade att röra i »ububende» (se 137) och »isijingi» (gröt af majsmjöl och pumpor). Lutuli stam, Inhlangakazi. Xlil »Unyazi». korg för matvaror af olika slag. Flätas af kvinnor af »umhlale» -gräset med »ibunda» (Dombeya na- talensis). .Xvuswa stam. Ozwatini. HU8GEBAD8SAKER. 13 »Ubengeqonia», korg att bära majs och andra matva-142 ror i. Flätas af män af olika slags gräs med »ibunda». (Se n:o 141). Malutali stam, Isikotwe. Appelsbosch. Gåfva af fru Ljungqvist, Enzansi, Appelsbosch. I):o. flätad af ilala-palmen (Hyplnene criaita) och på 148 toppen »ibunda». Nyuswa starn. Ozwatini. Gåfva af fru Aurora Ljung- qvist, Appelsbosch. »Imbenge», matkorg, flätad af män af ilala-palmen. 144 som växer vid kusten. Matkorg för kraalägaren att lägga stampade, kokta 145 majskorn m. in. uti. Flätad af ilala-palmen. Nyuswa stam, Ozwatini. Gåfva af fru Aurora Ljung- qvist, Appelsbosch. Korg för hvarjehanda småsaker. Det bruna flätämnetlli; är »ibunda»; benen äro af »uzi lwesanto» (fibrer af klät- terväxtens, »isanto», stam). Nyuswa stam, Ozwatini. »Isitebe sokudhlela», matmatta. Zuluerna bruka inga 147 bord, utan lägga maten eller matkärlen på »isitebe» och denna pä marken eller jordgolfvet. Gjord af »iiigcenini - gräset, som växer uppe vid Tugela-fioden. Nyuswa stam. Ozwatini. »Isitebe», matta att sätta stenen att mala majs och 14S annat på. Amasembo stam. Umgeni. Bayne's Drift. Gåfva af Fleofase Nene, evangelist, Appelsbosch. »Isitebe» för olika slags föda. 14*1 Malutuli stam. Isikotwe. »Isitebe», svart af hyddrök. Husbonden brukade lägga 150 köttet härpå. Gåfva af kristen inom Nyuswa stam. Mona. »Inxwembe yaniasi». sked att äta »amasi» (sur mjölk) med. 151—155 Nyuswa stam, Uinvoti. Gåfva af Fleofase Nene. evan- gelist, Appelsbosch. »Inxwembe», slefvar. 150—157 Nyuswa stam. Ozwatini ocli Mona. En del gåfvor af Moya Kuzwayo, evangelist, Mona. Appelsbosch Miss.-distr. »Ukezo lwesijingi», skedar af pumpa för kvinnor att 15S—15J) äta »isijingi» (gröt af majsmjöl och pumpa) med. »Ukezo lwesijingi», 4 skedar för männen att äta »isi- 160 163 jingi» med. Sobuza stam. Umvoti. ,, 14- LJUSGQVISTS SAMLING AF ZULUSAKER. 164— 1(55 »Ukezo lwesijingi», 2 skedar för barn att äta »isi— jingi > med. Nyuswa stam, Ozwatini. 166 173 Diverse skedar. 174 »Isigubu samanzi», liten vattenkruka af isehva». Nyuswa stam, man bort igen, när åskvädret är öfver. Man stryker äfven på dörrposten för att hindra åskan att komma in ' i huset, Om det haglar, tager man litet hagel och släpper ned i hornet ofvanpå medicinen och stänger in det där, för att det ej skall slå ned och förstöra skörden. Hornet c innehåller hår af ett vikit djur, som heter »Ikalatyo, som ungefär är af en katts storlek. Man brän- ner litet af håret och det lilla nyfödda barnet skall inan- das röken däraf för att därigenom bevaras för svårare förkylningar. Hornen a och c äro af vanliga får af de hvites ras och b är af ett svart får af de inföddes ras, som fanns innan de hvite kommo till landet. 13 är erhållet af en infödd af Undblaniini-staminen från Bichmond, Natal. •14—17 Fyra kvinnofigurer af obränd lera. Oklädda. IS Kvinnofigur af obränd lera med ett litet förkläde. ZULD-MEDICINEB. 25 Kvinnofigur af obränd lera med två små förkläden af 19 glaspärlor. %) * Fem »oxar» af lera. 20—24 Sex snusskedar. 25—30 Medicinhalsband, från en Zulu-»doktorinna». 31 »Umahlozana», kräkmedicin. a »Umtomba», ätes, om man har svullnader på kroppen, b » Umanaye » , man biter i den, spottar i händerna och e tvättar sig därmed, om man känner sig sjuk. »Unyangwana», man biter i den, om man har ondt id bröstet. »Umkubandhlovu». Males och snusas, om man hare ondt i hufvudet. »Isiqungwa se hlati». Man biter i den och smörjer f sig därmed, om man känner sig svag i kroppen. »Inkomankoma». Medicin af ormbunksrötter, användes 32 mot bennikemask. Rötterna af »Umhlaba», blandade med den röda mask- 33 medicinen 34. »Incamu». Medicin mot röda maskar. Stötes och 34 blandas med vatten samt med rötterna till »Umhlaba» (en kaktusväxt 33). Användes sedan som lavemang och dric- kes samtidigt för att mota maskarna. Halsband med svarta träbitar »Umtomboti». Skall 35 skydda mot »Ingubane», ett slags osynligt väsen, som går in i människan och äter hennes tarmar, så att hon dör. Xär det känner lukten af detta halsband, flyr det. #»•- Uppsala 1907. Almqvist & Wiksells Boktryckeri-A.-B., flickorna skola älska dem. »Ugwavana» brukas äfven af unge män. Om en yng- ling om natten biter af en bit af roten och spottar ut den i riktning mot flickans gärd och ropar hennes namn. sa har det den verkan, att hon drömmer om honom. »Isiwisa» : en yngling blandar den med fett af lejon eller flodhäst. När han får se en flicka, som han älskar, stry- ker han medicinen på sin panna och detta bar den kraft och verkan, att hon kommer under hans inflytande. 19 »Induku vombiuda», käpp af »umbinda» (ett träd), eller »induku' yezulu» (himmelens käpp). Denna kappan- vändes som skyddsmedel mot åska och blixt. Den smor- ies med fett af något svart nötkreatur eller får, (ej get), "som blandats med örter. När det börjar åska, tar någon manlig (ej kvinnlig) ned käppen från hyddans vägg, går ut ur hyddan och »väpnar» den mot åskan och blixten genom att i olika riktningar fakta med den mot det håll, där åskan går. Detta skall hindra åska och blixt att närma sig gården och göra den skada. Efter åskans slut hänges AMADHLOZ1DVKKAX OCH TROLLMBDICMEE. 5 käppen äter på sin plats i hyddan. Är ingen manlig in- divid hemma under åskväder, tar en kvinnlig ned käppen och slungar den utanför hyddan. Denna käpp kallas äfven »induku yesiquugo > och anges därmed, att den utgör ett skyddsmedel mot skadliga infly- telser af trollmediciner, så att dessa ej kunna närma sig kroppen och skada den. Mindre pinnar af »umbinda», medicinerade på sätt, som förut är omnämndt, slås under åskväder ned i jordgolfvet vid en af hyddans pelare. Mgot längre sådana finnas fast- satta på toppen af hyddans tak. Förr fick »induku yombinda» handhafvas endast af medicinmän och höfdingar. Gåfva af Noraqela Lutuli, kristen af Lutuli-stam. »Ungexo», amuletthalsband, Inhlangakazi. De 2 yttre 20 bitarna äro rötter af en buske, »inshipinshipi» eller »im- pitshimpitshi», som växer i törnlandet. De tre andra bi- tarna äro rötter af en buske, »impengu», som trolldokto- rerna begagna. Skinnbiten är af en apa, »imfene» kallad. och har ingen särskild betydelse. Amuletten skyddar mot åskan. Går denna, biter veder- börande i bitarne och spottar ut den mot åskan och på så sätt skyddas han mot åskstrålen, som icke törs ta den vägen. Den har äfven förmåga att göra bäraren osynlig t. ex. framför en krigshär. Pärlorna köpas i butiker. De nämnda rötterna begagnas ock som kräk- och aiö- ringsmedicin. Om en soldat dödat en annan i krig, får han dessa af en medicinman att hänga på halsen och blir därigenom »renad». Malutuli stam, Ifaye, Appelsboschs missionsdistrikt. Amulettband, består af rötter från 10 olika buskar. 21 Bland dem är den hvita och välluktande roten af »indun- gulu» 1 : bäraren biter af en bit och sprutar ut den mot åskan till skydd mot denna eller biter i den mot knip i magen, vidare »impengu», åskmediciu eller medicin, som man smörjer benen med till skydd mot olycksbringandc annan medicin. .Malutuli stam, Appelsbosch. Halsband. TJestår af träbitar från »inshipinshipi» (en 22 buske) och glaspärlor. Kristallen, infattad i »uxamu»- skinn, är mera en prydnad. 1 Ki^mpforia sp. (i LJUNGQYIST8 SAMLING AF ZULUSAKEIS. »Uxamu» (Varanus) är en stor ödla, som säges varna för krokodilens närhet. Den uppgifves sticka sin klufna tunga i näsborrarna på en person, som om dagen in- somnat ute i det fria, oeli utsuga lians hjärna, sa att döden följer. — Stjärten säges vara så stark, att han kan afslå benet på en människa. Uxamu påstås också mjölka kor, i smyg förstås. Läkedomsmediciner och redskap (utan förbindelse med trolleri). •23 »Ibinii» (Embelia Krausii), slingerväxt. Roten kokas i vatten och användes som lavemang mot rödsot och som dryck mot »ondt i bröstet» vid förkylning. •24 Frukter, användas mot röd mask, sväljas oftast hela. Gåfva af Xoraqela Lutuli,, , Ozwatini. 175—176 »Indebe yamanzi», vattenskopor af »isehva». Nyuswa stam, Mona. 177 »Uzwati», elddon af » umtombe» -trädet (Ficus natalensis).. Den nedre med hål i kallas »imvati yomfazi» och den längre, som genom hastig rullning mellan händerna gnides i en fördjupning i den förra, kallas »imvati yendoda». När det gamla hålet är utslitet, göres ett nytt, tills »imvati yomfazi» är slut. Eldgnistorna uppfångas af pulveriserad »amalongwe» (torr kreatursgödsel), som strös öfver torrt gräs, på hvilket »imvati yomfazi» är lagd, och man blåser på, gräset. När detta fattat eld. lägger man därpå torra pinnar. Zuluerna äro mästare att göra upp eld. äfven i regnväder ute i det fria. Numera begagna de infödda all- mänt svenska tändstickor. Lutuli stam. Inhlangakazi. Gåfva af Noraqela, kristen. Inhlangakazi. 178 »Umtshanelo wokukonza», frierikvast. Om en Hicka råkar att bli kär i en gosse, går hon till hans gård och ställer sig in hos hans syster eller mor (till fadern vågar hon sig icke) och »konzar» = hyllar syster eller mor med en gåfva t. ex. en kvast. Dessa veta da. att flickans hjärta är i brand för någon gosse i gården. Göres af ett gräs, kalladt »umtshanelo», däraf namnet. Nyuswa stam, Ozwatini. 17!) — 1S1 »Umtshanelo», 3 st. vanliga sopkvastar af nämnda gräs.. Gåfva af evangelisten Moyas hustru, Mona. 182 /Icanzi lweneema», sofmatta. Gjord af »iucema», en lång vass, som växer i sumptrakter vid kusten och är det bästa, men ock dyraste stoffet för liggmattor. En brud kommer till bröllopet med en hel del mattor, af livilka en del utgöres af bättre och dyrare slag som denna. Ofta har bruden börjat att arbeta på dem, innan bon viste af någon fästman. Lutuli stam. Inhlangakazi. 183 »Icanzi», liggmatta af samma slag. men billigare arbete. Lutuli stam, Inhlangakazi. HUSGERADS8AKEB. 15 Zujuerna ha icke madrass eller något sådant, utan en liggmatta lägges direkt på hyddans jordgolf, som ej alltid år fritt från gropar och ojämnheter. Kommer en europé till en zulugård, äfven en höfdings, bjudes han på en »icanzi» och »isicamelo» (se n:o 187). De kristna ha ej sällan sängar. Lutuli stam, Inhlangakazi. »Isieepu», sittmatta, hvarpå den nygifta hustrun plägar 184—185 sitta, tills hon fatt första barnet. Efter första barnet sit- .„g ter hon pä en liggmatta. Små barn sitta också på »isieepu». Nyuswa stam, Ozwatini. »Isieepu». Amasembo stam. Umgeni. 180 (iafva af evangelisten Eleofase Nene. Appelsboseh. »Isicamelo», »hufvudkudde» af »inhlokotshane»-trädet. 187 »Isicamelo» af »urngwenya» -trädet (Harpephylhnn caff- 188 rum). Lutuli stam. Inhlangakazi. »Isicamelo» af »umumbu» -trädet, som växer i kust- 18!) trakter. Malutuli stam, Appelsbosch. »Isicamelo», Lutuli stam, Inhlangakazi. 190 Isipontsho». att sätta skedar uti. li>lx Gjord af »ikwanl», en slags gröfre vara. hvaraf billiga sofmattor göras, och hunden med »uzi Iwamakiwane» (vild- tikon). Lutuli stam, Ozwatini. »Isipontsho». gjord af »incema»-vassen. 192 Usiane stam, Égweni. Gåfva af evangelisten Samuel Maoyeza. Egweni, Appelsbosehs miss. distr. Några födoämnen. Indhlubu», jordbönor, växa under jord; mycket plan- 193 terade och omtyckta af de infödde. »Upoko», ett slags gräs med vippa. Frukterna (fröna) 194 malas på sten och uppsiickas med tungan; användas äfven att lägga i öl för att göra det bättre. Planteras ej mycket. »Imbumba», bönor, som växa underjord. Mycket om- 195 tyckta af de infödde. »Izintanga zamasehva». frön af »amaselwa», en slags 196 pumpor, hvilka som unga ätas och, mogna, för sitt hårda skal användas till olika mat- och dryckeskärl. l(i LJUNGKVISTS SAMLING AF ZULUSAKEl!. 197 »Umjwili». röttenia ätas af de unga. Vild växt. 198 »IJmayekondo», d:o d:o. 199 »Umampobane», d:o do. 200 »Amabele». vippa (Sorghum vulgäre). 01 brygges, kärl för »amaka» att bära med sig på färder, isynnerhet till bröllop, innehåller »ubande» (spånor) af »umtomboti» -trädet. Gjord och skänkt af Sara Zulu, Ifaye. / 223 a—e »Umfuma wamaka» lika föregående. Skänkta af kristna, Nyuswa stam, Mona, Diverse saker. 224 >lhau», sköld att begagnas vid dans. 225 D:o d:o begagnas mest af flickor. Stridsskölden är mycket större. Usiane stam, Egweni. 226 »Indblendhle», gammalt spjut, funnet i jorden på 11. Ljungqvists farm, Enzansi, Appelsbosch, och skänkt af honom. Många af det yngre släktet ha ej sett något så- dant. Somliga säga att spjutet begagnades för att i krig rista upp magen på de besegrade offren. 227 »Imbaso», yxa, gammal, funnen i jorden vid Ozwatini. Nu brukas de hvites yxor. 22S »Iwisa», klubba, användes i slagsmål och att döda vildt med. Lagen förbjuder att sådana bäras utom gården. (iåfva af Mlandela, kristen nian, Appelsbosch. 22!) »TJboko», käpp för gamla män. Gjord inom Macebeni stam, Umbilo, af ett vid kusten växande träd, »umsimbiti» (Milletia Caffra). Messings- prydnaden är tillverkad och påsatt af den införide tillver- karen. Gåfva af Mgatshelwa, hedning, Appelsbosch. Käppmakaren klyfver stammen med yxa i flera delar och tillyxar dem, formar sedan käppen med knif. 230 »Ibumba», lera, hvaraf lerkärl göras. Ätas af somliga kvinnor, när de äro hafvande. Nyuswa stam, Ozwatini. 231 »Ibomvu», röd lera, blandas med fett, Användes att smörja: a) nyfödda barns hela kropp utom håret, b) moderns hela kropp efter nedkomsten, c) afgudapräster under lärotiden och prästinnor äfven efter invigningen, DIVERSE SAKER. 19 d) brudar, deras mödrar och tärnor vid bröllop, e) vid menstruationen. I alla dessa fall smörjes hela kroppen. Nyuswa stam, Mona. »Isoyi», sten att malas, blandas med fett, att smörja "232 kvinnornas långa hårtofs (»inkehli). Gåfva af evangelisten Moya, Mona. »Iwele», sten, som ock begagnas att färga håret rödt. 233 Gåfva af kristen, Appelsbosch. »Umgudhlo», tälgsten, hvaraf »imbizane» görcs (se 234 n:o 217). »Induku yokusina», danskäpp. gjord af »umsimbiti»-285 trädet (229) ocli tillverkad med knif som do flesta zulu- träsaker. Den användes af flickor (ej hustrur) vid dans. De hålla honom upprätt med ena handen och gestikulera med den i takt med dansstegen. Nyuswa stam, Ozwatini. »Induku yokusina». Mycket gammal danskäpp; an- 23(5 vändes af flickor. Tillverkad inom Nyuswa stam, Ozwatini. llufvudringen (»isicoco»), som synes på det skulpte- rade hufvudet, är ett hederstecken. »Isikwama semiti», medicinväska, tillverkas af flickor. 237 Ofta en gåfva från en flicka till en yngling att lägga sina kärleksmediciner i. Lutuli stam, Inhlaugakazi. »Ipasi», friarebref från hednisk flicka. 238 De gula pärlorna vid ändarne betyda: »bulal' uyihlo, ngi blonipe ugqumugqumu» = döda din far, jag vördar »ugqumugqumu» (Cape gooseberry, physalis», en växt, som växer ymnigt på grafvarne och andra ställen). Uppgif- ves vara ett styggt hedniskt skämt, men dess egentliga mening kan hvarken män eller kvinnor häromkring klargöra. Männen mena, att hon önskar lifvet ur fadern att hon själf må bli härskarinna i gården, men kvinnorna säga, att detta icke är meningen, blott ett bildrikt talesätt, hvars inne- börd de dock icke kunna klargöra. De blåa pärlorna betyda: »utando lu ti, a ngi ndizc njengejuba» (= kärleken säger: må jag flyga, som en dufva). De hvita pärlorna säga: »ngoba inhliziyo yami imhlope» (=ty mitt hjärta är hvitt, d. v. s. ty mitt hjärta älskar). Blåa pärlor (af ett annat slag) säga : »ijuba Ii ya ja- bula eli hlala ecekeni kwenu» (= dufvan jublar, som sitter på gården hos eder). X; 20 UONÖQVISTS SAMLING kV ZUXUSAKER. Hvita och röda pärlor: »intombazana i ti inhliziyo yami imhlope, inhliziyo yako i bomvu na» ? = flickan sä- ger: mitt hjärta är hvitt (=, häraf. 201 »Izinlilwa», termiter, hvilka komma ut nr jorden på kvällarna (i synnerhet efter regn) och fälla sina vingar. De stekas och ätas af infödda. Ha vi dörren öppen så- dana aftnar, lockar lampskenet in tusental, så att inom några minuter kan taket vara svart af dem. 202 »Mala», vild ätbar frukt af »umhlali» -trädet (Strych- nos spinosa), som är släkt ined Nux vomica. Skalet sön- derslås med sten eller yxa och kärnan ätes. Växer vild i törnlandet; tagen vid Ecameni. 203 »Igulugusa», vild ätbar frukt af »Umgulugusa» -trädet (Strychuos mackenii). Kärnan ätes. Växer i törnlandet, tagen vid Ecameni. Frukten gul. 204 »Iiitongwane», frukter af »umtougwane» ( Chrysophyllum natalense), ätes af gamla och unga. Enär de äro något bittra, bruka de ej tuggas, utan sväljas direkt efter att först ha blifVit skalade med tänderna, ej fingrarna. Ska- let, som är godt, tuggas och sedan slinker den bittra kär- nan lättare ner. Obs.! 193— 204 gåfvor af infödda kristna. Njutningsmedel. »Ugwayi», tobak, som dels rökes i pipa, dels snusas: detta senare af både män och kvinnor, gamla och unga. Tobaken males och uppblandas med askan af brända, viss- nade aloeblad. Prof på zuluernas snus finnas i flera snus- dosor. 205 Del af aloeblad (Aloe ferox). 2W> »Itongwane», annan art än n:o 204. lika »Gwayi» snus- dosa. »Umtougwane »-trädet säges förr ha varit endast i portugisernas besittningar norr om Delagoa bay, sedan i Zululandet, men planteras nu vid kusten af Natal af hvite män. som sälja frukterna till iufödde för snusdostillverk- ning, (iafva af kristen af Nyuswa stam, Mona. 207 »Ishuugu», snusdosa för flickor, att bära på arm eller bröst. Frukt af »umtongwane» -trädet. Sobuzas stam. Umvoti. (Kifva af Sara Zulu. Ifaye. 20S »Isigqobela», snusdosa af horn. Malutuli stam. Appels- boseh. BUSGERÅDSSAKEK, 17 »Inzaza», .snussked endast för män, att bäras i håret; 20!) användes äfven till svettorkare. Cirklarna göras med järn- gaffelpartiet af en paraply. Den svarta färgen fås af sot under kokkärl. Nyuswa stam, Inanda, Gåfva evangelisten Kibane, Ecameni, Appelsbosch. »Inzaza», snusked endast för män, att fästas i håret, 210 Usiane stam, Egweni, Appelsbosch miss. distr. »Isikwexe», gamla gubbars snussked, som ock brukas att 211 torka svetten med. Usiane stam, Egweni. »Isikwexe», gamla gubbars snussked, som ock brukas 212 att torka af svetten med. Lutuli stam, InMangakazi. Dessa båda hängas om halsen. »Tntshengula», unge mäns snussked. 213— 21(i Sobuza stam, Umvoti, Ifaye. »Insangu», hampa, livars rökning i alla afseenden ver- 217 y. kar förslöande. »Igudu » , » insangu » -horn . »Isigudala», röret, skaftet, »Imbizane», hufvudet, göres af tälgsten (»umgudhlo», n:o 234). »Imbizane» fylles med »insangu», vatten hålles i »igudu» ända upp till »imbizane», rökaren sätter »igudu»-mynnin- gen till munnen, drar och blåser ut rök och saliv genom ett långt ihåligt gräs och gör därvid på marken zulugår- dar och andra figurer. Lutuli stam, Inhlangakazi. »Igudu», Gåfva af en kristen på Mona. 21S »Igudu», min bror, H. Ljungkvist, Enzansi, Appels-21!) bosch, förstör sina arbetares »amagudu» (plur. af »igudu»); en dag fann han denna reservpipa, »Insangu» tinnes i »imbizane». »Amaka», välluktande kryddor, som blandas af 8 å 10 olika örter eller träd, dels blad, dels frön, dels rötter, dels ved af »umtomboti» -trädet (Exea^caria africana). Kropp, »umutsha» (n;o 28) och »isidwaba» (n:o I53) smör- jas med »amaka», som blandas med fett, »Isigobongo samaka», kärl med välluktande kryddor. 220 Nyuswa stam, 'Ozwatini. Samlingar frun NataJ. '• 18 LJDNGQVISTS SAMLING AF ZtTLUSAOR. 221 »Ubande», ett stycke af »unitomboti» -trädet. Med knif afskäras spånor och blandas med örterna, Nyuswa stam, Ozwatini. 222 »Umfuma wamaka»,, älskar); är ditt hjärta rödt? (= vredgas ditt hjärta'.-'). Hvita och gula pärlor: »inhliziyo yami imhlope, ngi ncwaba, wena u ncwaha na» V = mitt hjärta är hvitt (= äl- skar); jag är som en grönskande äng om våren; grönskar du af välmåga? (det är, har du kreatur i morgongåfva tor en flicka?). Om en korg gifves, sändas många svarta pärlor och några få hvita och röda. Vid jakande svar sändas inånga hvita pärlor med några få blå och röda. Somliga mena, att de röda pärlorna äfven kunna betyda: brinna af kärlek. Bref af detta slag sändas ibland i kuvert med posten mel- lan t. ex. Johannesburg och här.* De inskränka sig natur- ligen till dem, som icke kunna skrifva. Gåfva af Sara Zulu, Ifaye. 239 »Ipasi», detta lilla bref (ipasi) med sina svarta och röda pärlor inger icke mycket hopp. Gåfva af en kristen flicka på Ifaye. •240 »Ugubu», musikinstrument. a »Inhlali», strängen af flätade kosvanssenor. b »Uti lokushaya ugubu», grässtrå att »slå» »ugubu» med. c »Isiqobongo soselwa», pumpskal för ljudet, resonansbotten. d »Inkata yotshani», stallet af gräs, för ljudets skull. e »Intambo yozi», snöret, som fäster stallet vid »isiqo- bongo». f »Ixolo», bågen, som göres af »ixolobusken». Detta träslag väljes för ljudets, styrkans och lätthetens skull. »Ugubu» begagnas mest af unga af båda könen, men äfven af äldre, »om hjärtat så önskar». Lutuli stam, Ozwatini. 241 »Umfuma wamaka», kärl för »amaka» (105) att an- vändas på resor, i synnerhet till bröllop. Nyuswa stam, Mona. Gåfva af kristen på Mona. 242 »Isoco sokupeka», kokkärl med lock, gammal. Numera begagnas järngrytor. Nyuswa stam, Mona. Gåfva af evangelisten Moya, Mona. 243 »Umkele wesijingi», kärl att äta »isijingi» (gröt af majs- mjöl och pumpor) uti. Nyuswa stam, Ozwatini. 244 Lerkärl. Gåfva af fru Aurora Ljungqvist, Appelsbosch. Nyuswa stam, Ozwatini. DIVEBSE SAKER. 21 »Isitsha semiti», kärl att koka eller förvara mediciner i. 245 Nyuswa stam, gåfva af kristen på Mona. »Umcagulo», matkärl. 240 »Umcagnlo», matkarl. 247 Båda inom Nyuswa stam, Mona och gåfvor af. kristen, Mona. »Umkele wokupeka ukudhla», grytkärl att koka mat i. 248 Nyuswa stam, Mona. Gåfva af kristen på Mona. Imfe», fruktvippa af »imfe» (sorghum saccharatum), 24!) sockerrör, livars saft genom tuggning, utsuges af de infödda, odlas af dem. »Umbila», majs, 4 ax. 250 »Iqoma», korg att bära skördade majsax, pumpor m. m. 251 från åkern. Tillfällig lagning i botten af infödd hustru. Malutuli stam. Gåfva af kristen, Appclsbosch. Lika med 241. 252 Lika med 127. 253 Lika med 144. 254 Lika med 184. 255 Lika med 3. 25(» Ett lerkärl. 257 En korg. 25S En kalebasskopa. 25!) En kalebassked. 2(>0 »Indhlu» = hyddan. 2(>1 »Izintingo», vidjor, som växa vildt i skogarna. a »Izintingo» bindas med »ikwane», ett slags vass, hvaraf b äfven billiga, men varma liggmattor göras. • »Umsamo», dea halfcirkelformiga platsen i hyddan. Den c är husets »offerhärd» och skulle egentligen endast beträdas af präst eller prästinna. Här brännas offer för »amadhlozi» (de aflidnas andar). »Umsamo» är också platsen för ölkärl. »Iziko», eldstaden, där elden ofta hålles vid makt dyg- d net om. »Isicapa», dörr med stängsel. e Hyddan är gjord af infödda på Appelsbosch, utom bott- nen, »iziko» och »umsamo», afstängningen, som de icke ville eller kunde åtaga sig att utföra och därför äro gjorda af hvit man. FRV I. WALBERGS SAMLING AF ZULUSAKEE. Fru I. Walbergs samling af Zulusaker från Emtulwa missionsstation, Natal. -6 Zulu-mediciner, erhållna af en infödd doktor afNzondi- stammen. Höfdingen Umhloto. Distr. Greytown.Natal. 1 Den unge mannen biter i dessa mediciner, blåser ut styckena och tänker på flickan. Äfven males däraf och blandas med smuts af hans egen kropp och flickan bjudes att snusa. Detta skall göra, Tillverkad Europa, Sverige 1907 image/jpeg https://collections.smvk.se/carlotta-em/web/image/blob/2780491/Katalog1907.14och17.jpg https://collections.smvk.se/carlotta-em/web/image/zoom/2780492/Katalog1907.14och17.jpg https://collections.smvk.se/carlotta-em/web/image/blob/2780489/Katalog1907.14och17.pdf http://kulturarvsdata.se/resurser/License#by-nc-nd Etnografiska museet Statens museer för världskultur http://kulturarvsdata.se/SMVK-EM/samling/1249929 http://kulturarvsdata.se/SMVK-EM/samling/1226284 http://archive.org/details/KatalogfverPastorFr.LjungqvistsOchFruI.WalbergsEtnografiska http://kulturarvsdata.se/SMVK-EM/arkiv/html/2102517 http://kulturarvsdata.se/SMVK-EM/arkiv/xml/2102517 http://kulturarvsdata.se/SMVK-EM/arkiv/rdf/2102517
Beskrivning
Särskild katalog över samlingarna 1907.14 och 1907.17.
Text i dokument
»Amaqebelengwana», pannprydnad för unga af båda könen. 56 »Ishende», prydnad att fästa i håret på ena sidan af hufvudet på unga af båda könen; fästes också på armen. 57—67 »Umampapeni», hals- och hårprydnad för unga af båda S"£ » könen. 08—70 »Icube», viras om fotlederna på unga af båda könen. De två mindre användas som armband. 71—72 »Involishi» hänges på bröstet på unga af båda könen. 73 »Uhlanga», af majsstjälk, prydnad att sätta i örat, 74—80 »Izinhlanga (rör) ezilotshiweyo» (som äro tecknade). £y Dessa rör stickas i ett hål i öroutippen och tjänstgöra an- tingen endast som prydnad eller ock som snusdosor. 55— 80. Malutuli stam, Appelsbosch. 81 »Umbijo», halsband eller hufvudprydnad för unga af båda könen. Sobuzas stam, Umvoti, ffaye. H2—87 »Umbijo», armband för unga af båda könen. Malutuli stam, Isikotwe, Appelsboschs Miss.-distr. »Umbijo», armband, eller om pärlbandet är långt, att bäras pä bröstet och under armen. Gjordt af ett gräs. som kallas »imbijo». Xyuswa stam, Ozwatini. 88 »Udhli», bröstprydnad af pärlor, bäres af unga af båda könen, är ofta en fästmös gåfva till fästmannen, som köper sina gengåfvor i butikerna. 8!) »Ungexo», halsband, endast som prydnad, icke amulett. Klorna af ben äro imitation af tigerklor. Malutuli stam, Appelsbosch. KLÄDEK OCH PKYDXADSPERSEDLAR. 9 »Unmcedo ka Mala». Penisfodral. »0 Undala» är en ätbar frukt af »ilala» (palm). Lutuli stam, Inhlangakazi. »Inxota». armband. Metallen smältes (fr. sten) al de i)l gamle. Funnen i jorden nedanför Ozwatini, ej långt från Åppelsbosch. Tre st. sådana brukade bäras af höfdingarne och umndhlunkulu, ej af hustrurna, Vanliga människor tillätes ock att bära inxota, men ej af mässing, utan at järn. När i solhettan metallen blef för het, afkyldes den med vatten, som påhälldes. I början af 1800-talet bodde i dessa trakter Amacubenis stam, som tillverkade och bar inxota. När i början af 1800-talet zulukungen Tshaka uppträdde på skådeplatsen, härjande och ödeläggande, gräfde stammen ner sina värdesaker i jorden och flydde för Tshaka till Umzinkulu-floden i södra delen af Natal, där de i stället för att återvända slogo sig ner och finnas ännu i dag. Deras land upptogs af andra stammar, som icke begagna inxota. som dock teres ännu af nämnda stam och äfven i Zululandet. Umndblunkuhi är en samling flickor, som en stam sändt npp till konungen eller höfdingen att stanna i hans gård som hans egendom och arbeta för honom, tills han antin- gen tog dem till hustrur eller sålde dem för kreatur eller bortgaf dem till gunstlingar. Hvarje större gård i Zulu- landet var förpliktad att i present ge kungen åtminstone en fullvuxen flicka, som därmed fullkomligt upphörde att vara faderns egendom. »Amagcagcane», halsband för unga af båda könen. •>'- Lutuli stam. Inhlangakazi. »Ushindindi», att bäras på bröstet af unga af båda könen. Jtt-.MrX Xvuswa stam, Ozwatini. »Ushindindi», att fästas i håret, så att det faller ned9»-.H> på ansiktet på unga af båda könen. Xvuswa stam, Ozwatini. »Ungexo wezindawo». Halsprydnad för kvinnor. At97 träbitarna, som äro gjorda af rötterna af en säf-art, »m- davvo» (en art af Cyperns), bita de sinåstycken och tugga dem mot knip i magen, som enligt zuluföreställning föror- sakas af maskar. Medicinen säges lugna maskarna, men icke döda dem. indaworoten är äfven ett godt medel mot ond andedräkt. Cyperus (indawo) är känd öfver hela världen för sina carminativa (väderfördelande) egenskaper. 10 LJONGQVI8TS SAMLING AF ZULUSAKEE. En annan kraftig medicin är »inkomankoma» l , en orm- bunke, hvaraf roten (som jagliört) användes mot binnikemask. De infödde läkarne besitta många andra mediciner, som de hvite läkarne skulle afundas dem. Svårigheten är att komma dem pä spåren, enär de
oy. rt., oy./?. KATALOG ÖFVER PASTOR FR. LJUNGQVISTS OCH FRU I.WALBERGS ETNOGRAFISKA SAMLINGAR FRÅN NATAL OMFATTAR RIKSMUSEETS ETNOGRAFISKA AFDELNINOS INVENTAR 07. 14 OCH 07. 17 > RIKSMUSEUM * PRIS 25 ÖRE. KATALOG OFVER PASTOR FR. LJUNGQVISTS OCH FRU I.WALBERGS ETNOGRAFISKA SAMLINGAR FRÅN NATAL OMFATTAR RIKSMUSEETS ETNOGRAFISKA AFDELNINGS INVENTAR 07. 14 OCH 07. 17 UPPSALA 1907 ALMQVIST & W1KSELLS BOKTRYCKERI-A.-B. Pastor Fr. Ljungqvists och Fru I. Walbergs samlingar äro gjorda bland Zulukaffrerna i Sydafrika inom Svenska Kyrkans mis- sionsfält. De äro hopbragta för Riksmuseets och etnografiska mis- sionsutställningens räkning. Då Pastor Ljungqvist och Fru Wal- berg lämnat många intressanta upplysningar om användandet af de föremål de samlat, har det ansetts lämpligt att trycka en särskild katalog öfVer dessa. Detta har skett på bekostnad af Svenska Kyr- hans missionsstyrelse. Pastor Fr. Ljungqvists samling liar i Riksmuseets etnografiska afdelnings inventar numren 07. 14. 1—261 och Fru I. Walbergs 07. 17. 1—35. Önskvärdt vore, att flera af museets inventar kunde blifva tryckta, då de innehålla många originalmeddelanden af värde och äfven på så sätt vore skyddade för att gå förlorade genom eldsvåda. Ljungqvists samling af Zulusaker från Appelsboschs missionsdistrikt. Aniadhlozidyrkan och Trollmediciner. Prästers och prästmnors (dbcmgoma) utstyrsel. »Impepo». Bladkrans, som göres af en växt med samma 1—2 \( namn. Den är synnerligen kraftig att kalla fram amad- hlozi (de aflidnas andar, som zuluerna dyrka). Uingoma (präst eller prästinna) nyper af en del blad, söndersmular dessa och strör dem öfver ett stycke af ett sönderbrutet lerkärl (udengezi), på hvilket är lagdt glöd och på dem ett köttstycke (umhlehlwe) af en ät amadhlozi offrad get. Uden- gezi måste stå på umsamo, som är amadhlozis plats i hyd- dan (se hyddan!), får ej sättas på iziko (eldstaden). — Doften af offret är en söt lukt för amadhlozi och har en stor kraft att »upplysa dem och göra dem hvassa» = kalla fram dem och göra dem pigga. — Impepo trades öfver hufvudet och ena armen och hänges ned på bröst och sida. »Ungwamba». Gehäng som göres af hvita (ej svarta) 3—10 getskinn (ej skinn af andra djur) för att »upplysa amad- hlozi, cl. ä. göra att de uppenbara sig och göra sin när- varo förnimbar och att de må bli hvassa d. ä. pigga upp sig». Ungwamba hänges öfver hufvudet ned på bröst och sidor under armarna. »Umxezo». Gräskrans som göres af ett gräs, kalladtll—1*2 inxaluka» och kränges öfver hufvudet ned på bröst och rygg i olika vändningar. »Amashoba», svansar af nötkreatur, brukas af »aban-13—15 goma», när de dansa eller företa en längre Vandring. De fästas vid armarne eller benen. <T 4 L.1UNUQVISTS SAMLING AF ZULUSAKER. De begagnas dock äfven af andra personer vid dans och andra högtidliga tillfällen. 1—12 begagnas däremot uteslutande af »abangoma» och utgöra deras väsentliga utstyrsel. 1-15 Gjorda och köpta inom Malutuli stam. Appelsbosch. Trollmediciner: »Ubulawu». en blandning af mediciner, som »abangoma: (präster och prästinnor) använda för att »upplysa och kalla fram »amadhlozi» och göra dem hvassa d. ä. uppigga dem. så att cle uppenbara sig.» Beståndsdelarna i Ubulawu äro : 16 »Izaza», rötter af izaza-plantan, hvilka malas och blan- das med vatten. 17 »Ugwayana», roten af denna planta males och blandas ined izaza. 18 »Isiwisa», roten males och blandas med 10 och 1/. Gåfvor af Noraqela Lutuli, Inhlaugakazi. Izaza brukas äfven af inföddc läkare (izinyanga) för att förskaffa sig god prak- tik och kallas då »umuti wezindhlela» (vägarnes medicin) d ä. att få patienter i långa banor. De dricka medicinen i mängd, tills de kräkas och två sig med resten. Användes äfven af unge män för att »rena sitt blod», så att
att hon börjar att älska honom. Hon är naturligtvis omedveten om, hvad som finnes i snuset. il »Ilabateka». 1) »Isliinga». c »Uvenhle». (I »Incamatyela . »Umuwclcla». t »Umkapalanga». g »Isitwa». II »Usililo». Om man sticker med en knifspets i »Usililo» kommer det liksom tårar ut och dem tager man och stryker pa de andra bitarne. Detta skall hafva den verkan, att Hickan börjar gråta efter den, som så gör. i Påsen, i hvilken medicinerna förvaras. j Vingpenna, använd som fodral. 2 För att hämnas på flickan och göra henne sjuk. om han ej . lyckas att vända hennes hjärta till sig, använder mannen dessa mediciner. De malas och blandas med lejon- fett. Med medicinen struken på handen tager han i henne och hon börjar blifva hysterisk och skrika. a »Umkanda». b »Uncinci». c »Inhlanganisela ihabia», som kommer flickorna att skrika. (1 »Upiko». 3 Mediciner, som en yngling lägger i en flickas mat, för att hon skall börja att älska honom. Innehåller : »Utyisiswe». »Upamapuca» (de svarta smulorna). »Isipikileli» (fjädern). »Isidala, Amavuta emvubu». (Fett af flodhäst). ZULtT-MEMCINER. 23 Medicin, som ynglingen stryker öfver flickans ögonbryn! för att hon skall se endast honom och glömma den andra, som han fruktar, att hon älskar. Innehåller: »Inkungwini», »Umpi ka i boni». Mediciner, som ynglingen använder, för att flickans 5 hjärta skall vända sig till honom. »Ilabateka». »Unganisela». »Isiwisa». Dessa mediciner malas och blandas med lejonfett. Med 6 sådant i handen tager han i flickan och hon skall då börja älska honom. » Usahlulamanye » . »Umtiti wempisi», (kött af hyena). »Umdaka wendblovu». »Indabula lovalo», (en hvit sten). »Umpi ka i boni». »Isinqanti». »Ukebeli weni». »Uvuma» eller »Isikwali». Kräkmedicin, användes 7 för att få kasta upp gallan. Blott en tumslång bit får användas till en dosis. Denna stötes och blandas med en kopp ljumt vatten och drickes. Ofvanpå detta drickes kallt vatten. Den svider och bränner i halsen. Denna medicin är sällsynt, ej känd af de infödde i all- mänhet. Köpt af en infödd af Amabomvu-stammen. Växer i trakten af Greytown, Nafal. Två slags mediciner, som malas och blandas. Dettas skall mannen dricka, om hans hustru ej får några barn. »Intalibombo». »Ihluse». »Umbinda» och »Ikungini» (svart). Dessa mediciner!) biter man uti, om åskan går, för att man ej skall träffas af blixten. Flera mediciner, malda och sammanblandade. Drickes, 10 om man är sjuk i magen. »Umakubalo». »Umsisi», att äta eller dricka, om man är sjuk eller IT har feber. Man skall då äfven koppa sig här och där på kroppen samt hälla af medicinen i såren. Samma medicin som K) och 11. 12 Ingwavuma». a »Izindiandia». \, »Usahlulamanye». c 24 FRI' I. WALBEEGS SAMLING AF ZDLUSAKEE. d »Isisevu». o »Ilabateka». f »Ipengulula. g »Isimagade». h »Amangwe». 8 — 12. Erhållna af en infödd »doktor» af Nzondi- stammen. 18 Ett halsband att sätta på sig, dä man väntar åskväder. Man biter eller gnager litet af dessa mediciner och spottar ut dem i luften. Därigenom hindrar man blixten att träffa sig. a »Umapindana», (mot åska). 1) »Umuwelela», (mot åska). c »Umanaye», (mot åska), men äfven att tvätta sig med, om inan är sjuk i kroppen. »1 »Ubulibase», brännes och man inandas röken, för att bota hufvudvärk vid åskväder eller eljest. e »Umvalo valayo», (mot åska). f »Umkataso», (mot åska) och mot hosta och förkylning. g »Umpi ka i boni», (mot åska). h »Indungulu (i hornet a), mot åska och mot förkylning. i »Umsisi» (i hornet b) eller aska af brända och sam- manblandade mediciner. Om åskan går, äter man något däraf eller koppar sig på kroppen och häller af denna blandning i såsen, eller tager man däraf på fingret och stryker ett svart streck i pannan rätt ned öfver näsan. Detta tvättar
infödda doktorerna hålla dem hemliga. Lutuli stam, Inblangakazi. !)S—<)(> >Jnongonongo», armband. Malutuli stam, Isikotwe, Appelsbosch. 100 »Isisaka», hufvudprydnad. Bäres vid större dansfester af dem, som ej ha hufvudring (isicoco). Gjord af stjärt- fjädrar af en fågel, »isaka buli», (Chera procnc), livars långa stjärtfjädrar äro mycket eftersökta för hufvudplymer och därför dyrbara. Dessa fjädrar fällas om vintern. Lutuli stam, Inblangakazi. 101 »Indondo». Denna mässingskula är gammal; tillverk- ningsort obekant (troligen Zululandet). Indondo spelar en viktig roll bland zuluerna. Den fästes i »isidiya». ett skinn, som bäres af den nygifta kvinnan, öfver bröstet ned på magen. Efter sex månader attägges isidiyan om hustrun är hafvande och indondo aflöses och gömmes. Den går i arf och utlånas för 1 sh. per gäng. 10 å 12 stycken fästas vid isidiya ofvaupå vid bröstet och nedflyttas af svärmodern eller, om hon är död, af en äldre tillkallad kvinna, allt- eftersom hafvandeskapet fortskrider. Om den nygifta kvin- nan ej blir hafvande, bäres isidiya med izindondo (plur af indondo) en tid för att sedan attäggas. Förr brukades indondo också af gamla kvinnor och fastades vid »isibamba» (magbandet). Lutuli stam, Inblangakazi. 108 »Ingusha», armband. Sobuza stam, Umvoti, Ifaye. Gåfva af Sara Zulu; Ifaye. 103 »Ijembula»j öronhängen. gjorda och skänkte af Sara Zulu, Ifaye. 104 »Igeagane», halsprydnad. Sobuzas stam, Umvoti, Ifaye. Gåfva af kristen hustru. 105 »Ihobe», halsband. Gåfva af en liten flicka. Mittra Zulu, Dundee. 100 »Ishende», magbaud att bäras af flickor, ej hustrur, som bära »isibamba». xl07 D:o. Gåfva af Nokuhlupeka Cele, kristen flicka. Ifaye. 10H I):o. Sobuzas sram, Umvoti. Ifaye. 109 D:o. » » » »' 1 Nephrodinm athamaiitioum. lirsiiEKÅD.SSAKER. 11 Husgerådssaker. »Imbiza yotshvvala», ett mindre ölkrus, uvari vörten 110 hälles och sedan jästen. Lutuli stam. Inhlangakazi. »Incazi yotshwala», ölkrus, hvari färdigt kafferöl (»ut- 111 shwala») hälles frän imbiza. Denna neb de andra lerkär- len äro gjorda af »ibumba» (se 230). Lutuli stam. Inhlangakazi. Lerkärl. Nyuswa stam, Ozwatini. Oafva af fru Aurora 112 Ljungqvist. Appelsbosch. Lerkärl. Nyuswa stam. Ozwatini. Gåfva af fru Aurora 113 Iijungqvist. Appelsbosch. »Isigubu sotshwala», ölkrus af »iselwa», ett slags pumpa. 114 Häri hälles öl fr. »imbiza». »Ukamba lwotshwala», ölkanna af »ibumba» (lera). 115—110 hvarur öl drickes. Nyuswa stam, Mona. Gåfva af en kristen. Lerkärl. Malutuli stam, Isikotwe. Gåfva af fru Aurora 117 Ljungqvist, Appelsbosch, »Ibanga», ölkanna af »iselwa», hvilken som ung ätes. US men mogen för sitt hårda skal användes till öl- och vattenkärl. Nyuswa starn, Ozwatini. »indebe yotshwala», skopa att ösa öl ur »imbiza» med. 119 Nyuswa stam, Ozwatini. Gåfva af kristen flicka. »Indebe yokupuza», att dricka öl ur: endast för man- 120 nen. (ej kvinnor och barn). Gåfva af kristen inom Nyuswa stam, Mona. »Ikamu lokukama utsbwala», ölsil, gjord af »ukazL. 121 ett slags gräs, sys med följande. »Isikonko», gräs. livarai tråd att sy ölsilar göres. »Uti lokutunga», synål. 1-- Nyuswa stam, Ozwatini. »Isiketo», sked att skumma »utsbwala > med; göres af 123—125 en palm »ilala» (Hyphame crinita), som växer vid kusten och sys med »uzi lwesanto», »Isanto» är en klätterväxt. 2 af dessa iziketo äro gåfvor af kristen inom Nyuswa stam. Mona. »Indebe yokwepula utshwala», ölskopa att användas, när 120—127 ölet kokas och omröres. Lutuli stam. Inhlangakazi. 12 LJUNGQVISTS SAMLING AV ZULUKAKER. 128—129* »Isitebe sokubek' isiketo», små mattor att lägga »isi- keto» (skumskeden) på. Malutuli stam. GåfVa af kristen kvinna. Appelsbosch. 130 »Itunga lokusenga», träkärl att mjölka i. Urholkas med en krokig knif. 131 »Igula lamasi»,
Lutuli stam. lnhlangakazi. •25 »Upondo lokulumeka», »koppglas». •2(> »Upondo loknta», lavemangspruta för äldre. •27 »Upondo lokuta». lavemangspruta för barn. 25— 27. Lutuli stam. lnhlangakazi. Kläder och prydnadspersedlar. 28 »Umutsha», klädesplagg, som bäres af manliga indivi- der. »Ibeju», den bakre delen är gjord af kalfskinn och »isinene», den främre delen, »coveriug the private parts . är gjord af vildkattskinn. Lutuli stam, lnhlangakazi. •2!» - Umutsha wendoda efutshane». umutsha för en kort- växt man. Gjord af »ucagidi», en vessla. främsta skinnet på isinene af »inogwatsha», hare, och de andra af get. Malutuli stam, Appelshosch. 30 »Umutsha wensizwa», en ung mans umutsha. gjord af getskinn. Gåfva af en kristen yngling pä Mona. Xyuswa stam, Appelsboschs Miss.-distr. 31 »Umutsha womntwana». en liten gosses umutsha. Nyuswa stam, Ozwatini, Appelsboschs Miss.-distr. 32 »Isicoco», männens hufvudring. Göres af ett hvitt. gumuiiartadt ämne på mimozaträd. Isicoco fastsys vid hå- ret. Innanför ringen afrakas håret och utanför, om någon af bärarens hustrur dött. Malutuli stam, Appelsbosch. KLÄDES OCH PRYDNADSPERSEDLAK. I »Isidwaba». gifta kvinnors lifkjortel. Garfväs af bo-^ skapshudar, som utspännas med pinnar på marken, sedan håret aflägsnats. (luden bearbetas med aloeblad (de äro taggiga) och hvassa järnstiit. tills det ludna, som synes på isidwaban framträder. Isidwaban tillverkas af sakkunniga och säljes för ända upp till £ i. »Usungulu». nål att sy isidwaban med. 34 »Usinga», tråd, som göres af kreaturssenor. 35. Lutuli stam.. luhlangakazi. »Isibamba», klädesplagg. Göres af ett gräs, kalladt 30—40 »imhlahle» och bindes med »uzi», som fås af basten af ^^ vissa träd, här umkfwane (vildfikon), och flätas till tråd eller snöre. Gifta kvinnor bära de bredare kring magen, när de födt första barnet eller om de flera år varit ofruktsamma. Isibamba får äfven tjänstgöra som björkris för mindre barn, då modern lossar bandet i bast. — Det sitter kvar äfven nattetid. Om mindre djur (»izintwala») af ett visst äfven i Sverige förekommande slag, slagit sig ner i isi- bamba. aftages det och slås mot jordgolfvet. då gästerna ramla ut och dödas. Af det smalare slaget bäras ända upp till K) st. af brudar. Efter bröllopet läggas de åsido. »Imhlahle», gräs, hvaraf »isibamba» göres, »Ingcenhii», växer norr om Tugelafloden. Matmattor 42 (»izitebe zokudhlela») göras häraf. »Uzi», i rå form och bearbetad till tråd. 43 »Umumba», ett annat slag af »isibamba», gjordt af uce. 44 ett slags fint flodgräs. Pärlorna äro fastsydda med »usinga» af senor. Lutuli stam. luhlangakazi. »Isigege» eller »umutsha wentonibazana». Denna dräkt hares af ogifta flickor och är den enda betäckning, som dessa bära "ända till öfver 20 år, om de ej dessförinnan blifvit gifta. Enär zuluerna ogilla barnäktenskap, är flic- kan oftast öfver 20 år. innan hon ingår i äktenskap. Af hänsyn till de hvite täcker sig dock flickan ofta med sin soffilt. Pärlorna hopfogas med »usinga». Höftbeklädnader. Sobuzas stam, Umvoti, Ifaye. 45-4S D:o Malutuli stam, Appelsbosch. 4i» »Isigege somntwana». höftbeklädnad för liten flicka. 50 Usiane stam. Egvveni. Appelsboschs Miss.-distr. L.TlTNWjVIST.S SAMLIMI AP ZCIiUäASEE». »Imbeleko», getskinn, hvari små barn bäras på nio- as rygg. Lutuli stam, Inhlangakazi. 52 »Umsonto», hufvudprydnad af kalfskinn (2 st.). Lutuli stam, Inhlangakazi. 53 T): o af getskinn. Gåfva af en kristen nicka, Nyuswa stam, Mona. Um- sonto bäres af ynglingar på frieritärd eller andra högtidliga tillfällen. Bäres äfven af en gammal man (ej kvinna), om han vill agera ung. - Umsonto viras kring pannan. 54 »Isixova» af strutsfjädrar, pannprydnad egentligen för manliga könet. Malutuli stam, Appelsbosch. 55
mjölkkalebass. »Amasi», sur mjölk. Utan silning hålles mjölken direkt från »itunga» till »igula», där den får stå och surna. Vasslan uthälles genom ett litet hål i bottnen. Amasi är kraftig, men oftast bittert sur. En zufti kan icke förtära söt mjölk, knappast som medicin. Smör begagnas ej. • Igula göres af »iselwa». 132—133 »Igula lomntwana». ett, barns igula. Kvinnor och barn få ej hämta amasi ur »igula lamasi», som är afsedd för kraalägaren och den han bjuder på. Kvinnorna ha en egen igula. (Kraal = zulugård). 134—135 »Ukamba Iwamasi». Amasi kärl att dricka amasi ur. I den hälles ur igula lamasi. 186 a—d »Indebe yomntwana». barnens indehe, ur hvilken de dricka amasi. 131— 136 Lutuli stam, Inhlangakazi. 137 »Umkomhe». tråg, afsedt endast för gärds- eller hydd- ägaren, som däri lägger kött med spad, hvilket senare han dricker vid ena ändan af träget, — »Ububende» ser- veras också på Umkombe. »Ububende» tillredes af blod och vissa partier af köttet och är en älsklingsrätt bland zuluerna. Lutuli stam, Inhlangakazi. X I3S »Uqwembe» användes som föregående, är gjord af »um- ganu»-trädet (Sclerocarya caffra), hvars bark är god för garfveriändamål och af hvars frukter en berusande dryck göres. Sobuzas stam, Umvoti, Ifaye. 133 »Umqenije», barn äta all slags föda härur. Användes älven till mjölk och ölkärl. Aten af termiter i bottnen. Usiane stam, Egweui, Appelsboschs Miss.-distr. 1M »Ipini lokubonda». spade att röra i »ububende» (se 137) och »isijingi» (gröt af majsmjöl och pumpor). Lutuli stam, Inhlangakazi. Xlil »Unyazi». korg för matvaror af olika slag. Flätas af kvinnor af »umhlale» -gräset med »ibunda» (Dombeya na- talensis). .Xvuswa stam. Ozwatini. HU8GEBAD8SAKER. 13 »Ubengeqonia», korg att bära majs och andra matva-142 ror i. Flätas af män af olika slags gräs med »ibunda». (Se n:o 141). Malutali stam, Isikotwe. Appelsbosch. Gåfva af fru Ljungqvist, Enzansi, Appelsbosch. I):o. flätad af ilala-palmen (Hyplnene criaita) och på 148 toppen »ibunda». Nyuswa starn. Ozwatini. Gåfva af fru Aurora Ljung- qvist, Appelsbosch. »Imbenge», matkorg, flätad af män af ilala-palmen. 144 som växer vid kusten. Matkorg för kraalägaren att lägga stampade, kokta 145 majskorn m. in. uti. Flätad af ilala-palmen. Nyuswa stam, Ozwatini. Gåfva af fru Aurora Ljung- qvist, Appelsbosch. Korg för hvarjehanda småsaker. Det bruna flätämnetlli; är »ibunda»; benen äro af »uzi lwesanto» (fibrer af klät- terväxtens, »isanto», stam). Nyuswa stam, Ozwatini. »Isitebe sokudhlela», matmatta. Zuluerna bruka inga 147 bord, utan lägga maten eller matkärlen på »isitebe» och denna pä marken eller jordgolfvet. Gjord af »iiigcenini - gräset, som växer uppe vid Tugela-fioden. Nyuswa stam. Ozwatini. »Isitebe», matta att sätta stenen att mala majs och 14S annat på. Amasembo stam. Umgeni. Bayne's Drift. Gåfva af Fleofase Nene, evangelist, Appelsbosch. »Isitebe» för olika slags föda. 14*1 Malutuli stam. Isikotwe. »Isitebe», svart af hyddrök. Husbonden brukade lägga 150 köttet härpå. Gåfva af kristen inom Nyuswa stam. Mona. »Inxwembe yaniasi». sked att äta »amasi» (sur mjölk) med. 151—155 Nyuswa stam, Uinvoti. Gåfva af Fleofase Nene. evan- gelist, Appelsbosch. »Inxwembe», slefvar. 150—157 Nyuswa stam. Ozwatini ocli Mona. En del gåfvor af Moya Kuzwayo, evangelist, Mona. Appelsbosch Miss.-distr. »Ukezo lwesijingi», skedar af pumpa för kvinnor att 15S—15J) äta »isijingi» (gröt af majsmjöl och pumpa) med. »Ukezo lwesijingi», 4 skedar för männen att äta »isi- 160 163 jingi» med. Sobuza stam. Umvoti. ,, 14- LJUSGQVISTS SAMLING AF ZULUSAKER. 164— 1(55 »Ukezo lwesijingi», 2 skedar för barn att äta »isi— jingi > med. Nyuswa stam, Ozwatini. 166 173 Diverse skedar. 174 »Isigubu samanzi», liten vattenkruka af isehva». Nyuswa stam
man bort igen, när åskvädret är öfver. Man stryker äfven på dörrposten för att hindra åskan att komma in ' i huset, Om det haglar, tager man litet hagel och släpper ned i hornet ofvanpå medicinen och stänger in det där, för att det ej skall slå ned och förstöra skörden. Hornet c innehåller hår af ett vikit djur, som heter »Ikalatyo, som ungefär är af en katts storlek. Man brän- ner litet af håret och det lilla nyfödda barnet skall inan- das röken däraf för att därigenom bevaras för svårare förkylningar. Hornen a och c äro af vanliga får af de hvites ras och b är af ett svart får af de inföddes ras, som fanns innan de hvite kommo till landet. 13 är erhållet af en infödd af Undblaniini-staminen från Bichmond, Natal. •14—17 Fyra kvinnofigurer af obränd lera. Oklädda. IS Kvinnofigur af obränd lera med ett litet förkläde. ZULD-MEDICINEB. 25 Kvinnofigur af obränd lera med två små förkläden af 19 glaspärlor. %) * Fem »oxar» af lera. 20—24 Sex snusskedar. 25—30 Medicinhalsband, från en Zulu-»doktorinna». 31 »Umahlozana», kräkmedicin. a »Umtomba», ätes, om man har svullnader på kroppen, b » Umanaye » , man biter i den, spottar i händerna och e tvättar sig därmed, om man känner sig sjuk. »Unyangwana», man biter i den, om man har ondt id bröstet. »Umkubandhlovu». Males och snusas, om man hare ondt i hufvudet. »Isiqungwa se hlati». Man biter i den och smörjer f sig därmed, om man känner sig svag i kroppen. »Inkomankoma». Medicin af ormbunksrötter, användes 32 mot bennikemask. Rötterna af »Umhlaba», blandade med den röda mask- 33 medicinen 34. »Incamu». Medicin mot röda maskar. Stötes och 34 blandas med vatten samt med rötterna till »Umhlaba» (en kaktusväxt 33). Användes sedan som lavemang och dric- kes samtidigt för att mota maskarna. Halsband med svarta träbitar »Umtomboti». Skall 35 skydda mot »Ingubane», ett slags osynligt väsen, som går in i människan och äter hennes tarmar, så att hon dör. Xär det känner lukten af detta halsband, flyr det. #»•- Uppsala 1907. Almqvist & Wiksells Boktryckeri-A.-B.
flickorna skola älska dem. »Ugwavana» brukas äfven af unge män. Om en yng- ling om natten biter af en bit af roten och spottar ut den i riktning mot flickans gärd och ropar hennes namn. sa har det den verkan, att hon drömmer om honom. »Isiwisa» : en yngling blandar den med fett af lejon eller flodhäst. När han får se en flicka, som han älskar, stry- ker han medicinen på sin panna och detta bar den kraft och verkan, att hon kommer under hans inflytande. 19 »Induku vombiuda», käpp af »umbinda» (ett träd), eller »induku' yezulu» (himmelens käpp). Denna kappan- vändes som skyddsmedel mot åska och blixt. Den smor- ies med fett af något svart nötkreatur eller får, (ej get), "som blandats med örter. När det börjar åska, tar någon manlig (ej kvinnlig) ned käppen från hyddans vägg, går ut ur hyddan och »väpnar» den mot åskan och blixten genom att i olika riktningar fakta med den mot det håll, där åskan går. Detta skall hindra åska och blixt att närma sig gården och göra den skada. Efter åskans slut hänges AMADHLOZ1DVKKAX OCH TROLLMBDICMEE. 5 käppen äter på sin plats i hyddan. Är ingen manlig in- divid hemma under åskväder, tar en kvinnlig ned käppen och slungar den utanför hyddan. Denna käpp kallas äfven »induku yesiquugo > och anges därmed, att den utgör ett skyddsmedel mot skadliga infly- telser af trollmediciner, så att dessa ej kunna närma sig kroppen och skada den. Mindre pinnar af »umbinda», medicinerade på sätt, som förut är omnämndt, slås under åskväder ned i jordgolfvet vid en af hyddans pelare. Mgot längre sådana finnas fast- satta på toppen af hyddans tak. Förr fick »induku yombinda» handhafvas endast af medicinmän och höfdingar. Gåfva af Noraqela Lutuli, kristen af Lutuli-stam. »Ungexo», amuletthalsband, Inhlangakazi. De 2 yttre 20 bitarna äro rötter af en buske, »inshipinshipi» eller »im- pitshimpitshi», som växer i törnlandet. De tre andra bi- tarna äro rötter af en buske, »impengu», som trolldokto- rerna begagna. Skinnbiten är af en apa, »imfene» kallad. och har ingen särskild betydelse. Amuletten skyddar mot åskan. Går denna, biter veder- börande i bitarne och spottar ut den mot åskan och på så sätt skyddas han mot åskstrålen, som icke törs ta den vägen. Den har äfven förmåga att göra bäraren osynlig t. ex. framför en krigshär. Pärlorna köpas i butiker. De nämnda rötterna begagnas ock som kräk- och aiö- ringsmedicin. Om en soldat dödat en annan i krig, får han dessa af en medicinman att hänga på halsen och blir därigenom »renad». Malutuli stam, Ifaye, Appelsboschs missionsdistrikt. Amulettband, består af rötter från 10 olika buskar. 21 Bland dem är den hvita och välluktande roten af »indun- gulu» 1 : bäraren biter af en bit och sprutar ut den mot åskan till skydd mot denna eller biter i den mot knip i magen, vidare »impengu», åskmediciu eller medicin, som man smörjer benen med till skydd mot olycksbringandc annan medicin. .Malutuli stam, Appelsbosch. Halsband. TJestår af träbitar från »inshipinshipi» (en 22 buske) och glaspärlor. Kristallen, infattad i »uxamu»- skinn, är mera en prydnad. 1 Ki^mpforia sp. (i LJUNGQYIST8 SAMLING AF ZULUSAKEIS. »Uxamu» (Varanus) är en stor ödla, som säges varna för krokodilens närhet. Den uppgifves sticka sin klufna tunga i näsborrarna på en person, som om dagen in- somnat ute i det fria, oeli utsuga lians hjärna, sa att döden följer. — Stjärten säges vara så stark, att han kan afslå benet på en människa. Uxamu påstås också mjölka kor, i smyg förstås. Läkedomsmediciner och redskap (utan förbindelse med trolleri). •23 »Ibinii» (Embelia Krausii), slingerväxt. Roten kokas i vatten och användes som lavemang mot rödsot och som dryck mot »ondt i bröstet» vid förkylning. •24 Frukter, användas mot röd mask, sväljas oftast hela. Gåfva af Xoraqela Lutuli,
, Ozwatini. 175—176 »Indebe yamanzi», vattenskopor af »isehva». Nyuswa stam, Mona. 177 »Uzwati», elddon af » umtombe» -trädet (Ficus natalensis).. Den nedre med hål i kallas »imvati yomfazi» och den längre, som genom hastig rullning mellan händerna gnides i en fördjupning i den förra, kallas »imvati yendoda». När det gamla hålet är utslitet, göres ett nytt, tills »imvati yomfazi» är slut. Eldgnistorna uppfångas af pulveriserad »amalongwe» (torr kreatursgödsel), som strös öfver torrt gräs, på hvilket »imvati yomfazi» är lagd, och man blåser på, gräset. När detta fattat eld. lägger man därpå torra pinnar. Zuluerna äro mästare att göra upp eld. äfven i regnväder ute i det fria. Numera begagna de infödda all- mänt svenska tändstickor. Lutuli stam. Inhlangakazi. Gåfva af Noraqela, kristen. Inhlangakazi. 178 »Umtshanelo wokukonza», frierikvast. Om en Hicka råkar att bli kär i en gosse, går hon till hans gård och ställer sig in hos hans syster eller mor (till fadern vågar hon sig icke) och »konzar» = hyllar syster eller mor med en gåfva t. ex. en kvast. Dessa veta da. att flickans hjärta är i brand för någon gosse i gården. Göres af ett gräs, kalladt »umtshanelo», däraf namnet. Nyuswa stam, Ozwatini. 17!) — 1S1 »Umtshanelo», 3 st. vanliga sopkvastar af nämnda gräs.. Gåfva af evangelisten Moyas hustru, Mona. 182 /Icanzi lweneema», sofmatta. Gjord af »iucema», en lång vass, som växer i sumptrakter vid kusten och är det bästa, men ock dyraste stoffet för liggmattor. En brud kommer till bröllopet med en hel del mattor, af livilka en del utgöres af bättre och dyrare slag som denna. Ofta har bruden börjat att arbeta på dem, innan bon viste af någon fästman. Lutuli stam. Inhlangakazi. 183 »Icanzi», liggmatta af samma slag. men billigare arbete. Lutuli stam, Inhlangakazi. HUSGERADS8AKEB. 15 Zujuerna ha icke madrass eller något sådant, utan en liggmatta lägges direkt på hyddans jordgolf, som ej alltid år fritt från gropar och ojämnheter. Kommer en europé till en zulugård, äfven en höfdings, bjudes han på en »icanzi» och »isicamelo» (se n:o 187). De kristna ha ej sällan sängar. Lutuli stam, Inhlangakazi. »Isieepu», sittmatta, hvarpå den nygifta hustrun plägar 184—185 sitta, tills hon fatt första barnet. Efter första barnet sit- .„g ter hon pä en liggmatta. Små barn sitta också på »isieepu». Nyuswa stam, Ozwatini. »Isieepu». Amasembo stam. Umgeni. 180 (iafva af evangelisten Eleofase Nene. Appelsboseh. »Isicamelo», »hufvudkudde» af »inhlokotshane»-trädet. 187 »Isicamelo» af »urngwenya» -trädet (Harpephylhnn caff- 188 rum). Lutuli stam. Inhlangakazi. »Isicamelo» af »umumbu» -trädet, som växer i kust- 18!) trakter. Malutuli stam, Appelsbosch. »Isicamelo», Lutuli stam, Inhlangakazi. 190 Isipontsho». att sätta skedar uti. li>lx Gjord af »ikwanl», en slags gröfre vara. hvaraf billiga sofmattor göras, och hunden med »uzi Iwamakiwane» (vild- tikon). Lutuli stam, Ozwatini. »Isipontsho». gjord af »incema»-vassen. 192 Usiane stam, Égweni. Gåfva af evangelisten Samuel Maoyeza. Egweni, Appelsbosehs miss. distr. Några födoämnen. Indhlubu», jordbönor, växa under jord; mycket plan- 193 terade och omtyckta af de infödde. »Upoko», ett slags gräs med vippa. Frukterna (fröna) 194 malas på sten och uppsiickas med tungan; användas äfven att lägga i öl för att göra det bättre. Planteras ej mycket. »Imbumba», bönor, som växa underjord. Mycket om- 195 tyckta af de infödde. »Izintanga zamasehva». frön af »amaselwa», en slags 196 pumpor, hvilka som unga ätas och, mogna, för sitt hårda skal användas till olika mat- och dryckeskärl. l(i LJUNGKVISTS SAMLING AF ZULUSAKEl!. 197 »Umjwili». röttenia ätas af de unga. Vild växt. 198 »IJmayekondo», d:o d:o. 199 »Umampobane», d:o do. 200 »Amabele». vippa (Sorghum vulgäre). 01 brygges
kärl för »amaka» att bära med sig på färder, isynnerhet till bröllop, innehåller »ubande» (spånor) af »umtomboti» -trädet. Gjord och skänkt af Sara Zulu, Ifaye. / 223 a—e »Umfuma wamaka» lika föregående. Skänkta af kristna, Nyuswa stam, Mona, Diverse saker. 224 >lhau», sköld att begagnas vid dans. 225 D:o d:o begagnas mest af flickor. Stridsskölden är mycket större. Usiane stam, Egweni. 226 »Indblendhle», gammalt spjut, funnet i jorden på 11. Ljungqvists farm, Enzansi, Appelsbosch, och skänkt af honom. Många af det yngre släktet ha ej sett något så- dant. Somliga säga att spjutet begagnades för att i krig rista upp magen på de besegrade offren. 227 »Imbaso», yxa, gammal, funnen i jorden vid Ozwatini. Nu brukas de hvites yxor. 22S »Iwisa», klubba, användes i slagsmål och att döda vildt med. Lagen förbjuder att sådana bäras utom gården. (iåfva af Mlandela, kristen nian, Appelsbosch. 22!) »TJboko», käpp för gamla män. Gjord inom Macebeni stam, Umbilo, af ett vid kusten växande träd, »umsimbiti» (Milletia Caffra). Messings- prydnaden är tillverkad och påsatt af den införide tillver- karen. Gåfva af Mgatshelwa, hedning, Appelsbosch. Käppmakaren klyfver stammen med yxa i flera delar och tillyxar dem, formar sedan käppen med knif. 230 »Ibumba», lera, hvaraf lerkärl göras. Ätas af somliga kvinnor, när de äro hafvande. Nyuswa stam, Ozwatini. 231 »Ibomvu», röd lera, blandas med fett, Användes att smörja: a) nyfödda barns hela kropp utom håret, b) moderns hela kropp efter nedkomsten, c) afgudapräster under lärotiden och prästinnor äfven efter invigningen, DIVERSE SAKER. 19 d) brudar, deras mödrar och tärnor vid bröllop, e) vid menstruationen. I alla dessa fall smörjes hela kroppen. Nyuswa stam, Mona. »Isoyi», sten att malas, blandas med fett, att smörja "232 kvinnornas långa hårtofs (»inkehli). Gåfva af evangelisten Moya, Mona. »Iwele», sten, som ock begagnas att färga håret rödt. 233 Gåfva af kristen, Appelsbosch. »Umgudhlo», tälgsten, hvaraf »imbizane» görcs (se 234 n:o 217). »Induku yokusina», danskäpp. gjord af »umsimbiti»-285 trädet (229) ocli tillverkad med knif som do flesta zulu- träsaker. Den användes af flickor (ej hustrur) vid dans. De hålla honom upprätt med ena handen och gestikulera med den i takt med dansstegen. Nyuswa stam, Ozwatini. »Induku yokusina». Mycket gammal danskäpp; an- 23(5 vändes af flickor. Tillverkad inom Nyuswa stam, Ozwatini. llufvudringen (»isicoco»), som synes på det skulpte- rade hufvudet, är ett hederstecken. »Isikwama semiti», medicinväska, tillverkas af flickor. 237 Ofta en gåfva från en flicka till en yngling att lägga sina kärleksmediciner i. Lutuli stam, Inhlaugakazi. »Ipasi», friarebref från hednisk flicka. 238 De gula pärlorna vid ändarne betyda: »bulal' uyihlo, ngi blonipe ugqumugqumu» = döda din far, jag vördar »ugqumugqumu» (Cape gooseberry, physalis», en växt, som växer ymnigt på grafvarne och andra ställen). Uppgif- ves vara ett styggt hedniskt skämt, men dess egentliga mening kan hvarken män eller kvinnor häromkring klargöra. Männen mena, att hon önskar lifvet ur fadern att hon själf må bli härskarinna i gården, men kvinnorna säga, att detta icke är meningen, blott ett bildrikt talesätt, hvars inne- börd de dock icke kunna klargöra. De blåa pärlorna betyda: »utando lu ti, a ngi ndizc njengejuba» (= kärleken säger: må jag flyga, som en dufva). De hvita pärlorna säga: »ngoba inhliziyo yami imhlope» (=ty mitt hjärta är hvitt, d. v. s. ty mitt hjärta älskar). Blåa pärlor (af ett annat slag) säga : »ijuba Ii ya ja- bula eli hlala ecekeni kwenu» (= dufvan jublar, som sitter på gården hos eder). X; 20 UONÖQVISTS SAMLING kV ZUXUSAKER. Hvita och röda pärlor: »intombazana i ti inhliziyo yami imhlope, inhliziyo yako i bomvu na» ? = flickan sä- ger: mitt hjärta är hvitt (=
häraf. 201 »Izinlilwa», termiter, hvilka komma ut nr jorden på kvällarna (i synnerhet efter regn) och fälla sina vingar. De stekas och ätas af infödda. Ha vi dörren öppen så- dana aftnar, lockar lampskenet in tusental, så att inom några minuter kan taket vara svart af dem. 202 »Mala», vild ätbar frukt af »umhlali» -trädet (Strych- nos spinosa), som är släkt ined Nux vomica. Skalet sön- derslås med sten eller yxa och kärnan ätes. Växer vild i törnlandet; tagen vid Ecameni. 203 »Igulugusa», vild ätbar frukt af »Umgulugusa» -trädet (Strychuos mackenii). Kärnan ätes. Växer i törnlandet, tagen vid Ecameni. Frukten gul. 204 »Iiitongwane», frukter af »umtougwane» ( Chrysophyllum natalense), ätes af gamla och unga. Enär de äro något bittra, bruka de ej tuggas, utan sväljas direkt efter att först ha blifVit skalade med tänderna, ej fingrarna. Ska- let, som är godt, tuggas och sedan slinker den bittra kär- nan lättare ner. Obs.! 193— 204 gåfvor af infödda kristna. Njutningsmedel. »Ugwayi», tobak, som dels rökes i pipa, dels snusas: detta senare af både män och kvinnor, gamla och unga. Tobaken males och uppblandas med askan af brända, viss- nade aloeblad. Prof på zuluernas snus finnas i flera snus- dosor. 205 Del af aloeblad (Aloe ferox). 2W> »Itongwane», annan art än n:o 204. lika »Gwayi» snus- dosa. »Umtougwane »-trädet säges förr ha varit endast i portugisernas besittningar norr om Delagoa bay, sedan i Zululandet, men planteras nu vid kusten af Natal af hvite män. som sälja frukterna till iufödde för snusdostillverk- ning, (iafva af kristen af Nyuswa stam, Mona. 207 »Ishuugu», snusdosa för flickor, att bära på arm eller bröst. Frukt af »umtongwane» -trädet. Sobuzas stam. Umvoti. (Kifva af Sara Zulu. Ifaye. 20S »Isigqobela», snusdosa af horn. Malutuli stam. Appels- boseh. BUSGERÅDSSAKEK, 17 »Inzaza», .snussked endast för män, att bäras i håret; 20!) användes äfven till svettorkare. Cirklarna göras med järn- gaffelpartiet af en paraply. Den svarta färgen fås af sot under kokkärl. Nyuswa stam, Inanda, Gåfva evangelisten Kibane, Ecameni, Appelsbosch. »Inzaza», snusked endast för män, att fästas i håret, 210 Usiane stam, Egweni, Appelsbosch miss. distr. »Isikwexe», gamla gubbars snussked, som ock brukas att 211 torka svetten med. Usiane stam, Egweni. »Isikwexe», gamla gubbars snussked, som ock brukas 212 att torka af svetten med. Lutuli stam, InMangakazi. Dessa båda hängas om halsen. »Tntshengula», unge mäns snussked. 213— 21(i Sobuza stam, Umvoti, Ifaye. »Insangu», hampa, livars rökning i alla afseenden ver- 217 y. kar förslöande. »Igudu » , » insangu » -horn . »Isigudala», röret, skaftet, »Imbizane», hufvudet, göres af tälgsten (»umgudhlo», n:o 234). »Imbizane» fylles med »insangu», vatten hålles i »igudu» ända upp till »imbizane», rökaren sätter »igudu»-mynnin- gen till munnen, drar och blåser ut rök och saliv genom ett långt ihåligt gräs och gör därvid på marken zulugår- dar och andra figurer. Lutuli stam, Inhlangakazi. »Igudu», Gåfva af en kristen på Mona. 21S »Igudu», min bror, H. Ljungkvist, Enzansi, Appels-21!) bosch, förstör sina arbetares »amagudu» (plur. af »igudu»); en dag fann han denna reservpipa, »Insangu» tinnes i »imbizane». »Amaka», välluktande kryddor, som blandas af 8 å 10 olika örter eller träd, dels blad, dels frön, dels rötter, dels ved af »umtomboti» -trädet (Exea^caria africana). Kropp, »umutsha» (n;o 28) och »isidwaba» (n:o I53) smör- jas med »amaka», som blandas med fett, »Isigobongo samaka», kärl med välluktande kryddor. 220 Nyuswa stam, 'Ozwatini. Samlingar frun NataJ. '• 18 LJDNGQVISTS SAMLING AF ZtTLUSAOR. 221 »Ubande», ett stycke af »unitomboti» -trädet. Med knif afskäras spånor och blandas med örterna, Nyuswa stam, Ozwatini. 222 »Umfuma wamaka»,
älskar); är ditt hjärta rödt? (= vredgas ditt hjärta'.-'). Hvita och gula pärlor: »inhliziyo yami imhlope, ngi ncwaba, wena u ncwaha na» V = mitt hjärta är hvitt (= äl- skar); jag är som en grönskande äng om våren; grönskar du af välmåga? (det är, har du kreatur i morgongåfva tor en flicka?). Om en korg gifves, sändas många svarta pärlor och några få hvita och röda. Vid jakande svar sändas inånga hvita pärlor med några få blå och röda. Somliga mena, att de röda pärlorna äfven kunna betyda: brinna af kärlek. Bref af detta slag sändas ibland i kuvert med posten mel- lan t. ex. Johannesburg och här.* De inskränka sig natur- ligen till dem, som icke kunna skrifva. Gåfva af Sara Zulu, Ifaye. 239 »Ipasi», detta lilla bref (ipasi) med sina svarta och röda pärlor inger icke mycket hopp. Gåfva af en kristen flicka på Ifaye. •240 »Ugubu», musikinstrument. a »Inhlali», strängen af flätade kosvanssenor. b »Uti lokushaya ugubu», grässtrå att »slå» »ugubu» med. c »Isiqobongo soselwa», pumpskal för ljudet, resonansbotten. d »Inkata yotshani», stallet af gräs, för ljudets skull. e »Intambo yozi», snöret, som fäster stallet vid »isiqo- bongo». f »Ixolo», bågen, som göres af »ixolobusken». Detta träslag väljes för ljudets, styrkans och lätthetens skull. »Ugubu» begagnas mest af unga af båda könen, men äfven af äldre, »om hjärtat så önskar». Lutuli stam, Ozwatini. 241 »Umfuma wamaka», kärl för »amaka» (105) att an- vändas på resor, i synnerhet till bröllop. Nyuswa stam, Mona. Gåfva af kristen på Mona. 242 »Isoco sokupeka», kokkärl med lock, gammal. Numera begagnas järngrytor. Nyuswa stam, Mona. Gåfva af evangelisten Moya, Mona. 243 »Umkele wesijingi», kärl att äta »isijingi» (gröt af majs- mjöl och pumpor) uti. Nyuswa stam, Ozwatini. 244 Lerkärl. Gåfva af fru Aurora Ljungqvist, Appelsbosch. Nyuswa stam, Ozwatini. DIVEBSE SAKER. 21 »Isitsha semiti», kärl att koka eller förvara mediciner i. 245 Nyuswa stam, gåfva af kristen på Mona. »Umcagulo», matkärl. 240 »Umcagnlo», matkarl. 247 Båda inom Nyuswa stam, Mona och gåfvor af. kristen, Mona. »Umkele wokupeka ukudhla», grytkärl att koka mat i. 248 Nyuswa stam, Mona. Gåfva af kristen på Mona. Imfe», fruktvippa af »imfe» (sorghum saccharatum), 24!) sockerrör, livars saft genom tuggning, utsuges af de infödda, odlas af dem. »Umbila», majs, 4 ax. 250 »Iqoma», korg att bära skördade majsax, pumpor m. m. 251 från åkern. Tillfällig lagning i botten af infödd hustru. Malutuli stam. Gåfva af kristen, Appclsbosch. Lika med 241. 252 Lika med 127. 253 Lika med 144. 254 Lika med 184. 255 Lika med 3. 25(» Ett lerkärl. 257 En korg. 25S En kalebasskopa. 25!) En kalebassked. 2(>0 »Indhlu» = hyddan. 2(>1 »Izintingo», vidjor, som växa vildt i skogarna. a »Izintingo» bindas med »ikwane», ett slags vass, hvaraf b äfven billiga, men varma liggmattor göras. • »Umsamo», dea halfcirkelformiga platsen i hyddan. Den c är husets »offerhärd» och skulle egentligen endast beträdas af präst eller prästinna. Här brännas offer för »amadhlozi» (de aflidnas andar). »Umsamo» är också platsen för ölkärl. »Iziko», eldstaden, där elden ofta hålles vid makt dyg- d net om. »Isicapa», dörr med stängsel. e Hyddan är gjord af infödda på Appelsbosch, utom bott- nen, »iziko» och »umsamo», afstängningen, som de icke ville eller kunde åtaga sig att utföra och därför äro gjorda af hvit man. FRV I. WALBERGS SAMLING AF ZULUSAKEE. Fru I. Walbergs samling af Zulusaker från Emtulwa missionsstation, Natal. -6 Zulu-mediciner, erhållna af en infödd doktor afNzondi- stammen. Höfdingen Umhloto. Distr. Greytown.Natal. 1 Den unge mannen biter i dessa mediciner, blåser ut styckena och tänker på flickan. Äfven males däraf och blandas med smuts af hans egen kropp och flickan bjudes att snusa. Detta skall göra,
Typ av dokument
Arkivdokument
Samlingsnummer / Beskriver
Tillverkad
Europa
Sverige
Etnografiska museet
Statens museer för världskultur