http://kulturarvsdata.se/SMVK-EM/arkiv/1483534
type: Entity
ksamsok version: 1.3.0
service name: arkiv
service organization: SMVK-EM
service organization full: Statens museer för världskultur - Etnografiska museet
build date: 2025-12-25
url: https://collections.smvk.se/carlotta-em/web/object/1483534
subject: culturalHistory
data quality: raw
item super type: object
item type: document
item title: Melanesien, en introduktion
item label: - arkivdokument -
P12 B.was present at: http://kulturarvsdata.se/SMVK-EM/exhibition/1434022
item description: ItemDescription
  type: Beskrivning
  desc: Word-dokument, "Melanesien, en introduktion" av Alexander Wanek.
item description: ItemDescription
  type: Utställning / tidigare
  desc: Melanesien, ritual och konst (malanganer)
item description: ItemDescription
  type: Text i dokument
  desc: personliga egenskaper, såsom karisma och vältalighet. Språk Lingvisterna har väl inte hunnit räkna alla språk och dialekter ännu, men vi vet att det talas långt över tusen olika språk i Melanesien; inom staten Papua Nya Guinea ungefär 760 olika språk, i Nya Hebriderna ca 120, på Salomon-öarna ca 80, och i Nya Kaledonien 25 språk. De exakta antalen är ofta svåra att fastställa eftersom skillna​den mellan olika språk och dialekter återigen är en defi​nitions-fråga och ännu så länge vet vi för lite om språken för att vara helt säkra på deras antal. De 'melanesiska' språken delas in i två stora språkfamiljer: aust​ronesiska och icke-austronesiska språk (tidigare papuanska språk). Tittar vi närmare på de icke-austrone​siska språken ser vi att de egentligen inte bildar en familj, snarare är de en 'restgrupp'. Vi vet nu att denna restgrupp i sin tur innehåller minst fem dis​tinkta språk-familjer och de kommer att bli fler när alla språken har ana​lyserats. En annan svårighet är att de olika områden som 'Melanesien' be​tecknar (geografiskt område, människotyp, kulturområde, språk​fa-milj) inte samman​faller. Det finns människor på Bougainville och i Massim-om​rådet som ser mycket olika ut, men som ändå talar be-släktade icke-austronesiska språk. Andra icke-austronesiska språk som av några lingvister anses vara relaterade till språk i Irian Jaya, västra Nya Guinea, talas också i icke-melanesiska delar av Indone-sien, till exempel på Timor. Efter alla dessa förbehåll mot termen som sådan ska vi nu titta på det som ändå finns kvar av 'Melanesien': en rad fascinerande öriken i Stilla havet från Nya Guinea till Nya Kaledonien. Nya Guinea är värl​dens näst största ö efter Grön​land med svårgenomtränglig urskog och höga berg med snöklädda toppar. I Melanesien finns både berg-iga öar med aktiva vulkaner och låga korallatoller med blå laguner. Där finns rent vatten, tyvärr också växande föroreningsprob​lem, men än så länge mest i närheten av gruvor och större städer. Fisk finns i öv…
item description: ItemDescription
  type: Text i dokument
  desc: som sagt funnits många olika cargorörelser i Melanesien. I den här lilla introduktionen ska jag bara beskriva, eller snarare 'skissera' en enda av dem. Den går tillbaka till andra världskriget och dess namn är 'paliaurörelsen'. Paliaurörelsen på Manus På Manus, en arkipelag som består av kanske 150 öar, uppstod 1946 en rör​else, som har beskrivits av bl a Margaret Mead i boken 'New Lives for Old'. Rörelsen har fått namnet paliaurörelsen efter sin profetiske grundare Paliau Maloat. Paliaurörelsen var en reaktion på den massiva närva​ron och aktivi-te​ten i området av amerikansk militär. Under de två sista krigsåren var sammanlagt över en miljon amerikanska soldater sta​tionerade på en jättelik flottbas på Manus, liksom oräkneliga strids​flygplan och upp till 600 allierade krigsfar​tyg. Lokalbefolkningen i hela arkipe-lagen uppskattades till 13.000 människor. De amerikanska aktiviteterna på Manus måste ha varit - och jag skall ut​trycka mig mycket försiktigt! - uppseendeväckande. Än idag är området formligen översållat med skepps-, flygplans- och bil​vrak, med avskjutna flyg​plansdelar, pansarplåt, övergivna japanska kanoner och handeldvapen, halv​sänkta ameri​kanska krigsskepp och otaliga landstigningsfarkoster. Det ame​rikanska stridsflygets land​ningsbanor finns kvar - flera små öar längs revkanten utanför huvud-ön Manus är alltjämt helt ingjutna i betong. När människorna fick komma tillbaka till sina öar efter kriget - efter att ha levt i provisoriska bostäder på huvudön - fick de bo i palmhyddor som än idag är mycket dåligt förankrade på land​nings-banornas spruckna betong. Allt de behöver för livets nödtorft - grönsaker, sago, blad och virke till sina palmhus - måste de byta till sig mot fisk, som är deras enda tillgång. Även provinshuvud​staden Lorengau är till stora delar byggd på gamla landningsbanor och ros-tiga flyghangarer dominerar stadsbilden. Rörelsen startade när amerikanerna hade lämnat Manus för att för​flyttas till Filippinerna. Dess idé var i stora…
item description: ItemDescription
  type: Text i dokument
  desc: �SIDA � �SIDA � Melanesien är namnet på ett område i Stilla havet som sträcker sig från Nya Guinea i nordväst till Nya Kaledonien i sydost. Även Fiji-öarna öster därom räknas ibland hit. Det finns anledning att inleda denna lilla presentation av Melane​sien med ett kort resonemang om vad begreppet 'Melanesien' egent​ligen står för, eftersom det finns vissa problem när man vill av​gränsa det mer exakt. Svårigheterna beror kanske mest på att det inte bara används för att beteckna ett geografiskt område utan ibland ock-så en människotyp, ett kultur​område eller en språkfamilj. Befolkningen Ordet Melanesien kommer från grekiskan och betyder 'de svarta öarna'. Namnet syftar på människornas hudfärg, men det är faktiskt ganska få melane​sier - huvudsakligen bara de på öarna Buka och Bougainville i Papua Nya Gui​nea - som är svarta. Många melanesier är minst lika ljusa som polynesierna eller mikronesierna. 'Melane​sier' är således en missvisande term när det gäller att betec​kna män​niskornas hudfärg eller rastillhörighet. En del forskare har försökt dela in Melanesiens befolkning i tre undergrupper: melanesier, papuaner och pygméer. Detta visade sig olyckligt, eftersom man plötsligt fick två definitioner av 'melanesier'. Under en tid då man antog att jordens alla raser härstammade från några få 'rena' raser, trodde några forskare att folken i Melanesien ut​gjorde olika blandraser med huvudsakligen afrikansk härstamning. Så sent som 1946 spekulerades det i att melanesierna skulle vara en kom​bination av australiska urinvånare, pygméer och medelhavsfolk. Genetiska undersökningar har sedan dess klart visat att afrikaner, medelhavsfolk och melanesier inte kan grupperas samman; och då måste vi försöka finna svar på frågan varför många melanesier, liksom afrikanerna, har krulligt hår och mörk hudfärg. En del författare häv-dar att den mörkhyade krullhåriga människotypen är särskilt lämpad för livet i varma solrika områden som Afrika och Melanesien, men denna teori kan i sin tur …
item description: ItemDescription
  type: Text i dokument
  desc: också gäller Sverige.) kommer att få stora rikedomar, och fabriker kommer att skjuta upp ur marken. De som inte vill gå med kom​mer att förintas av kung Jesus/Charles. En modern och sofistikerad cargoför​kunnelse som angår hela världen och utgår från Manus, Papua Nya Guineas minsta och mest perifera provins. Små brickor i jättarnas spel Den lilla staten Papua Nya Guinea har en mäktig och expansiv granne, Indone​sien, som - orättfärdigt och på felaktiga grunder, en​ligt en utbredd uppfattning i Papua Nya Guinea - fått överta halva ön Nya Guinea av holländarna. Denna halva är idag en indonesisk pro-vins, Irian Jaya. Jag ska här inte berätta om konflikten och om det gerillakrig som pågår i Irian Jaya - eller Västpapua, som det heter i Papua Nya Gui​nea. Det skulle kräva en hel artikelserie. Här vill jag bara nämna att relationerna mellan de två grannarna Papua Nya Guinea och Indone​sien formellt är tillfredsställande; många män​niskor i Papua Nya Guinea däremot fruktar att Indonesien förr eller senare kommer att invadera deras land. Enligt nationalisten Bernard Narakobi hade flera indonesiska generaler, när de för några år sedan blev tillfångatagna under invasio​nen av Östra Timor, brev på sig som var skrivna av andra indonesiska generaler (det låter invecklat men jag håller mig till texten i Griffins bok 'Papua New Guinea, a political history'). Dessa brev, hävdar Narakobi, innehöll också anvisningar till de invaderande generalerna att de skulle vara särskilt observanta på 'självständighetsrörelser i Papua Nya Guinea'. Indonesien, menar Narakobi, rättfärdigade sin invasion av Östra Timor genom att påstå att instabilitet på denna ö skulle vara farligt för hela regionen. Utifrån denna logik måste man dra slutsatsen, menar han, att politisk instabili​tet i Papua Nya Guinea också "skulle rättfärdiga en indonesisk invasion". Det kommer kanske snart att visa sig om Papua Nya Guineas regering ser allvarligt på Indonesiens påstådda och - om det finns - högst farliga intresse …
item description: ItemDescription
  type: Text i dokument
  desc: har om-ge​staltats till fantastiska tillställningar som mest liknar ritualiserade stamkrig. 'National Elections 1977', som skildrar de första fria valen i Papua Nya Guinea. Här konfronteras vi med en del oväntade prob​lem. Hur röstar man när man inte kan läsa kandidaternas namn? Och hur förklarar kandidaterna i detta val sådana västerländska begrepp som 'regering', parlament' och 'demokrati', för att inte tala om 'framsteg', 'politik' och 'politiskt parti'. Inget av de drygt 760 språk som talas i Papua Nya Guinea har ord för dessa begrepp. Fenomenet melanesiska cargo-kulter Den melanesiska företeelse som kanske har väckt den största uppmärksam​heten i väst är 'de melanesiska cargokulterna'. Många européer har blivit offer för massmedias spridning av missförstådda fakta. Namn som 'Vailala Mad​ness' har figurerat och bidragit till att européerna tror att det skulle ha rört sig om ett sorts kollektivt mela​nesiskt vansinne. Och det har påståtts att en liten folkgrupp i Papua Nya Guinea velat köpa den amerikanska presidenten Lyn​don B. Johnson. I det första fallet är det namnet som är missvisande. Männi​skorna som deltog i kulten var inte vansinniga. I det andra fallet rör det sig om en felöversätt​ning från pidginengelskan, där 'baim' - trots att ordet har sitt ur​sprung i engel​skans 'buy' - inte betyder 'att köpa' utan 'att ge pengar' i be​märkelsen 'att betala'. ("Baim sip" på pid​ginengelska betyder till exempel inte att man vill köpa ett fartyg, utan att man vill betala en båtbiljett). De hade helt enkelt samlat in ett ansenligt belopp och ville ge den amerikan​ska presidenten pengarna för att han skulle hjälpa till att utveckla deras område, som då förval​tades av Australien. Detta skedde 1964 i ett område som tidigare varit tysk koloni och vars ekonomiska utveckling hade av​stannat ef-ter andra världs​kriget sedan det hamnat under austra​lisk förvaltning. Kolonialförvalt​ningen dömde kultledarna till fängelse och tvångsar-bete vid ett vägbygge. Men låt oss börja…
item description: ItemDescription
  type: Text i dokument
  desc: blev också en bety​delsefull faktor i melanesiernas demoralisering och områdets avfolk​ning under tiden före kolonise​ringen. 'Blackbirding', en sorts förtäckt slavhandel, var ytterligare en or-sak till avfolk​ningen. Européerna kidnappade manlig arbetskraft till socker​plantagerna på Hawaii och Fiji och till salt- och silvergruvorna i Peru. Områdets stormakt, Australien, som fram till 1901 själv hade varit en koloni, fraktade melanesisk, polynesisk och mikronesisk ar-bets​kraft till sina sockerplantager i Queensland. Hade de tvångsrekryterade arbetarna tur, kom de hem till sina byar igen efter några år och kunde berätta om sina märkliga upplevel​ser i främmande land. Inte sällan hade de lärt sig ett nytt språk, en pidginengelska, och kom att fungera som tolkar vid kon​takten med andra vita. Ofta hade de bytt religion, blivit kristna, och fungerade som inkörsport för den kristna missionsverksamheten som nu hade kommit igång i kolonierna. Idag finns enbart i Papua Nya Guinea med dess drygt tre miljoner invånare långt över hundra olika kristna samfund och missioner och reli​gionerna tas på stort allvar. Det är inte ovanligt att handgripligheter och skärmytslingar utbryter mel​lan medlemmar av olika kristna samfund. Religionsgränserna kom att gå - liksom så små​ningom kolonial​gränserna gjorde - rakt igenom folkgrupperna, och nya lojali-te​ter men också ny fiendskap kan uppstå längs religiösa skiljelinjer. En​skilda familjer kan tillhöra flera olika religiösa samfund i en och samma by, och det förekommer ganska ofta att familjemedlemmar inte kom​municerar med varan​dra över trosgränserna. � Avhoppade sjömän och lycksökare Det fanns ett annat tidstypiskt fenomen i Melanesien och i hela Oceanien: 'beachcombers'. De var vita män som av olika skäl hade lämnat sina fartyg och bosatt sig på öarna. I denna lilla introduktion vill jag nämna en svensk från Uddevalla som var känd under namnet Char​ley Savage. Charley, vars fartyg 'Eliza' hade förlist, hade turen att hitta en bös…
item description: ItemDescription
  type: Text i dokument
  desc: allra första dagar intog aust​ralierna de tyska del​arna av Nya Guinea; krigshandlingarna varade bara ett par dagar och var rela​tivt begränsade. Andra världskriget däremot såg en massiv japansk invasion svepa in över stora delar av Melanesien. Sedan följde en hel serie av blodiga slag och de alllierade återerövrade område efter område. Japans stora melanesiska bas låg i Rabaul i dagens Papua Nya Guinea, och de allierades största bas (som i praktiken var ameri​kansk) etablerades så små​ningom på Admiralitetsöarna, som idag utgör provinsen Manus i Papua Nya Guinea. Under åren 1944-45 passerade fler än en miljon amerikanska sol​dater denna bas, som då var den största marinbasen i världen. Före​trädare för den lilla militärenhet som disponerar basen sedan landet blivit oberoende hävdar att de amerikanska flygplan som fällde atom-bomberna över Hiroshima och Nagasaki startade därifrån. Dagens situation Idag har de flesta kolonierna i Melanesien blivit 'oberoende och självständiga' stater (anföringstecknen antyder min egen uppfattning om deras oberoende och själv​ständighet). Deras ekonomier domineras av råvaruexport. Tropiska trädslag, kaffe, kakao, kopra och gummi produceras för export; det finns kop​par och guldgruvor, man har hittat råolja, och de flesta melanesiska sta​ter har fiskeavtal med stormak​terna USA och Sovjet, Taiwan eller Japan. Välutrustade utländska flottor bedriver storskaligt fiske i melane​siska vatten, effektiva skogsmaskiner avverkar den melane​siska ur​skogen. En annan inkomstkälla vars betydelse växer allt mer är turismen. Många stränder har blivit semesterpa​radis för kanske framför allt australier, men en och annan europeisk resebyrå har också börjat flyga turister till Melanesien. Melanesierna själva tjänar inte mycket på alla råvaror som de ex​porterar och på alla turister som ligger på deras stränder. Visst finns det rika melanesier, men handeln och turismen har oftast ham​nat i andra händer. På Fiji är det in​dier, ditförda av engelsmännen,…
item description: ItemDescription
  type: Text i dokument
  desc: pidgin-engelska, eller 'Tok Pisin', som det viktigaste och mest spridda gemensamma språ​ket i hela området kallas (paliaukultens deltagare talar tillsammans kan-ske 25 olika språk, och Tok Pisin är rörelsens officiella språk). Den australiska kolonialför​valtningen som kom tillbaka till Manus efter kriget utsatte Paliau och hans rör​else för häftiga angrepp och - berättar Margaret Mead i 'New Lives for Old' - även förtal. I Austra​lien utpekades han som "en cargo​kultens mogul som håller sig med bland annat ett harem". 1947 häktades han och anklagades för ter-ro​rism, skändning av kyrkor och förstörelse av administ​rationens anläggningar och handlingar. Han togs till Port Moresby, kolonins huvudstad, där han fick genomgå en snabbutbildning. Han berättar att han in​formerades om den kolo​niala regeringsformen och om pla​nerade utvecklings​projekt i kolonin. Den politiska utvecklingen efter PNG:s självständighet Vid självständigheten 1975 delade Papua Nya Guineas regering in landet i 19 provinser som fick varsin pro​vinsregering. 1977 tillsattes en proviso​risk regering i den nyetable​rade provinsen Manus och de första valen till denna provinsregering hölls 1979. Det nya universitetet i Port Moresby hade tagit emot sina första stu​denter så sent som 1965 och i början av 1970-talet utexa-minerades de första infödda akademi​kerna. De blev eftersökta på-läggskalvar i den nya administration som Australien nu började bygga upp inför Papua Nya Guineas självständighet, och de nådde på mycket kort tid toppbefattningar inom statsförvaltningen i Port Moresby. Efter självständigheten började en intressant utveckling: besvikna, fortfarande unga akademiker i höga statliga befattningar började radi​kaliseras och många av dem lämnade huvudstaden Port Moresby för att åka tillbaka till sina egna pro​vinser. Hem till Manus åkte den forne chefen för motsvarigheten till vår bygg​nadsstyrelse, Paliau Lukas Chauka (han är inte son till Paliau Maloat). Paliau Lukas Chauka, som har en akadem…
item description: ItemDescription
  type: Text i dokument
  desc: nyval ordnades. Flera ledande med​lemmar i Makasol ställde upp i valet och idag sitter några av rörelsens medlem​mar i pro​vinsparlamentet. På lokal nivå spelar det stor roll om man är medlem i Makasol el​ler inte. Marga​ret Meads berömda 'fält', byn Pere, och en rad andra byar i Manus är idag delade i två läger; rörelsens medlemmar bor i den ena halvan och provins​regeringens anhängare i den andra. Livet ter sig mycket olika i de två halvorna. Makasolmedlemmarnas liv präglas av kooperativa idéer och de flesta akti​viteterna görs i grupp. Visserligen har man inga militära övningar längre, men revel​jen och taptot lever kvar i några av byarna. Provinsregeringens anhäng​are lever däremot mer individuellt och har fler av de äldre traditionerna i behåll. Grupperna umgås inte med varan​dra, om man inte vill kalla stridigheterna och slagsmålen dem emel​lan för umgänge, och många familjer har splittrats. Paliaurörelsens aktiviteter har inte givit de resultat man en gång hoppades på: inga cargoskepp kom och förfäderna är kvar i sin ande​värld. Paliau Maloats an​hängare, liksom övriga melanesier, har trots alla riter och exercis inte blivit till​närmelsevis lika rika som de amerikanska marinsoldaterna var. Kanske har det gemensamma och målmedvetna arbetet ökat medlemmarnas levnadsstandard något, men viktigast är nog den enorma stolthet som man finner hos rörel​sens deltagare; stoltheten över att ha tagit sitt öde i egna händer. Makasols kanske mest märkbara framgång är att rörel​sen har lyc​kats hålla ungdomen kvar i byarna. Makasolbyarna ut​märker sig genom sitt höga antal unga människor. Livet där upplevs inte lika meningslöst som i byar med kristna missioner. Ytterligare en mycket viktig sak har rörelsen lyckats med: under cargokult-perioden lämnade alla kristna missionärer området. De som inte gick frivilligt tvingades handgripligen till det av kultdel​ta-garna. Missio​närerna hade - och har fortfarande - hand om grund​sko-leutbildningen i många byar i Papua Nya Guinea o…
item description: ItemDescription
  type: Text i dokument
  desc: bara något mer än hundra år efter kolonialtidens början, är pro​vinsen Manus så gott som tom på traditionella föremål. Tro nu inte att jag vill förorda att byborna ska ersätta sina färgglada plastbyt​tor med sotade och oljade träskålar, sina transistorapparater med garamut-trum​mor och sina pengar med hundtänder. Det skulle de aldrig gå med på, lika litet som vi om våra mo​derna badrum skulle ersättas med en pump på gården av beskäftiga besö​kare. Men det finns en väsentlig skillnad mellan vår egen utveckling här i Europa och melanesiernas i Oceanien. Vi har (sett som samhälle i varje fall) i relativt hög grad fått bestämma hur vi vill gestalta våra liv. Melanesierna har för hundra år sedan från​tagits denna möjlighet och mycket i dagens Melan​esien tyder på att männi​skorna försöker hitta tillbaka till sina egna rötter. Paliaurörelsen ändrade som sagt under senare delen av 1970-talet sitt namn till Makasol (Manus traditionella regering). Namnbytet sam​manföll med en rad förändringar i rörelsens målsättning. Den politi​serades och började, i likhet med många andra rörelser i Papua Nya Guinea, att uppträda kritiskt mot den egna regeringen. Vi måste fråga oss vad det är inom den 'oberoende' staten med dess 'oberoende' regering som de olika rörelserna riktar sig emot. Det är inte upp​enbart rasistiska argument som i Fiji där den melane​siska befolkningen hade förlorat den politiska makten till de av eng​elsmännen 'importerade' indi​erna, men jag tror att svaret ändå ligger inom samma sfär. Den 'oberoende' nationalrege​ringen i det 'obero-ende' Papua Nya Guinea tycks av delar av befolk​ningen uppfattas som en förlängning, en oreflekterad fortsättning, av den välmenande kolonialmaktens moderniserings- och västerniseringspoli​tik; natio-nalregeringen anses gå med full fart åt fel håll. Alla melanesier som jag har träffat har på olika sätt försökt - och oftast helt omedvetet - att frigöra sig från skamkänslorna som vi vita har ingjutit i dem när vi i över hundra år har tal…
item description: ItemDescription
  type: Text i dokument
  desc: introduktion av Alexander Wanek Melanesien Melanesien Melanesien © Folkens Museum -- Etnografiska,1989 Omslag: sköld från Trobrianderna dekorerad med magiska mönster. Redigering: Ann-Cathrine Lagercrantz ISBN 91 8534415X
item name: ItemName
  type: Typ av dokument
  name: - arkivdokument -
item number: ItemNumber
  type: Arkivdokument
  number: 00009
context: Melanesien, ritual och konst (malanganer)
  type: Context
  context label: Utställd
  context type: display
  context super type: interact
  place name: Etnografiska museet, Stockholm
  from time: 1989-02-23
image: Image
  media type: image/jpeg
  byline: Etnografiska museet
  copyright: Statens museer för världskultur
  media license: by-nc-nd
  media license url: http://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/2.5/se/
  highres source: https://collections.smvk.se/carlotta-em/web/image/blob/2780105/Melanesien%2C+Wanek.doc
media: Media
  copyright: Statens museer för världskultur
  media license: by-nc-nd
  media license url: http://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/2.5/se/
  link: https://collections.smvk.se/carlotta-em/web/image/blob/2780105/Melanesien%2C+Wanek.doc
item license: cc0
item license url: http://creativecommons.org/publicdomain/zero/1.0/
presentation: 1.3.0 2025-12-25 - arkivdokument - Rådata 1483534 arkiv Statens museer för världskultur - Etnografiska museet SMVK-EM Dokument http://kulturarvsdata.se/SMVK-EM/arkiv/1483534 00009 Word-dokument, "Melanesien, en introduktion" av Alexander Wanek. Melanesien, ritual och konst (malanganer), personliga egenskaper, såsom karisma och vältalighet. Språk Lingvisterna har väl inte hunnit räkna alla språk och dialekter ännu, men vi vet att det talas långt över tusen olika språk i Melanesien; inom staten Papua Nya Guinea ungefär 760 olika språk, i Nya Hebriderna ca 120, på Salomon-öarna ca 80, och i Nya Kaledonien 25 språk. De exakta antalen är ofta svåra att fastställa eftersom skillna​den mellan olika språk och dialekter återigen är en defi​nitions-fråga och ännu så länge vet vi för lite om språken för att vara helt säkra på deras antal. De 'melanesiska' språken delas in i två stora språkfamiljer: aust​ronesiska och icke-austronesiska språk (tidigare papuanska språk). Tittar vi närmare på de icke-austrone​siska språken ser vi att de egentligen inte bildar en familj, snarare är de en 'restgrupp'. Vi vet nu att denna restgrupp i sin tur innehåller minst fem dis​tinkta språk-familjer och de kommer att bli fler när alla språken har ana​lyserats. En annan svårighet är att de olika områden som 'Melanesien' be​tecknar (geografiskt område, människotyp, kulturområde, språk​fa-milj) inte samman​faller. Det finns människor på Bougainville och i Massim-om​rådet som ser mycket olika ut, men som ändå talar be-släktade icke-austronesiska språk. Andra icke-austronesiska språk som av några lingvister anses vara relaterade till språk i Irian Jaya, västra Nya Guinea, talas också i icke-melanesiska delar av Indone-sien, till exempel på Timor. Efter alla dessa förbehåll mot termen som sådan ska vi nu titta på det som ändå finns kvar av 'Melanesien': en rad fascinerande öriken i Stilla havet från Nya Guinea till Nya Kaledonien. Nya Guinea är värl​dens näst största ö efter Grön​land med svårgenomtr…