http://kulturarvsdata.se/SMVK-EM/arkiv/2102517
type: Entity
ksamsok version: 1.3.0
service name: arkiv
service organization: SMVK-EM
service organization full: Statens museer för världskultur - Etnografiska museet
build date: 2026-01-08
url: https://collections.smvk.se/carlotta-em/web/object/2102517
subject: culturalHistory
data quality: raw
item super type: object
item type: document
item title: Pastor Fr. Ljungqvists och fru I. Walbergs etnografiska samlingar från Natal
item label: katalog
contains information about: http://kulturarvsdata.se/SMVK-EM/samling/1249929
contains information about: http://kulturarvsdata.se/SMVK-EM/samling/1226284
item description: ItemDescription
  type: Beskrivning
  desc: Särskild katalog över samlingarna 1907.14 och 1907.17.
item description: ItemDescription
  type: Text i dokument
  desc: »Amaqebelengwana», pannprydnad för unga af båda könen. 56 »Ishende», prydnad att fästa i håret på ena sidan af hufvudet på unga af båda könen; fästes också på armen. 57—67 »Umampapeni», hals- och hårprydnad för unga af båda S"£ » könen. 08—70 »Icube», viras om fotlederna på unga af båda könen. De två mindre användas som armband. 71—72 »Involishi» hänges på bröstet på unga af båda könen. 73 »Uhlanga», af majsstjälk, prydnad att sätta i örat, 74—80 »Izinhlanga (rör) ezilotshiweyo» (som äro tecknade). £y Dessa rör stickas i ett hål i öroutippen och tjänstgöra an- tingen endast som prydnad eller ock som snusdosor. 55— 80. Malutuli stam, Appelsbosch. 81 »Umbijo», halsband eller hufvudprydnad för unga af båda könen. Sobuzas stam, Umvoti, ffaye. H2—87 »Umbijo», armband för unga af båda könen. Malutuli stam, Isikotwe, Appelsboschs Miss.-distr. »Umbijo», armband, eller om pärlbandet är långt, att bäras pä bröstet och under armen. Gjordt af ett gräs. som kallas »imbijo». Xyuswa stam, Ozwatini. 88 »Udhli», bröstprydnad af pärlor, bäres af unga af båda könen, är ofta en fästmös gåfva till fästmannen, som köper sina gengåfvor i butikerna. 8!) »Ungexo», halsband, endast som prydnad, icke amulett. Klorna af ben äro imitation af tigerklor. Malutuli stam, Appelsbosch. KLÄDEK OCH PKYDXADSPERSEDLAR. 9 »Unmcedo ka Mala». Penisfodral. »0 Undala» är en ätbar frukt af »ilala» (palm). Lutuli stam, Inhlangakazi. »Inxota». armband. Metallen smältes (fr. sten) al de i)l gamle. Funnen i jorden nedanför Ozwatini, ej långt från Åppelsbosch. Tre st. sådana brukade bäras af höfdingarne och umndhlunkulu, ej af hustrurna, Vanliga människor tillätes ock att bära inxota, men ej af mässing, utan at järn. När i solhettan metallen blef för het, afkyldes den med vatten, som påhälldes. I början af 1800-talet bodde i dessa trakter Amacubenis stam, som tillverkade och bar inxota. När i början af 1800-talet zulukungen Tshaka uppträdde på skådeplatsen, härjande och ödeläggande, gräfde stammen ner sina värdesak…
item description: ItemDescription
  type: Text i dokument
  desc: oy. rt., oy./?. KATALOG ÖFVER PASTOR FR. LJUNGQVISTS OCH FRU I.WALBERGS ETNOGRAFISKA SAMLINGAR FRÅN NATAL OMFATTAR RIKSMUSEETS ETNOGRAFISKA AFDELNINOS INVENTAR 07. 14 OCH 07. 17 > RIKSMUSEUM * PRIS 25 ÖRE. KATALOG OFVER PASTOR FR. LJUNGQVISTS OCH FRU I.WALBERGS ETNOGRAFISKA SAMLINGAR FRÅN NATAL OMFATTAR RIKSMUSEETS ETNOGRAFISKA AFDELNINGS INVENTAR 07. 14 OCH 07. 17 UPPSALA 1907 ALMQVIST & W1KSELLS BOKTRYCKERI-A.-B. Pastor Fr. Ljungqvists och Fru I. Walbergs samlingar äro gjorda bland Zulukaffrerna i Sydafrika inom Svenska Kyrkans mis- sionsfält. De äro hopbragta för Riksmuseets och etnografiska mis- sionsutställningens räkning. Då Pastor Ljungqvist och Fru Wal- berg lämnat många intressanta upplysningar om användandet af de föremål de samlat, har det ansetts lämpligt att trycka en särskild katalog öfVer dessa. Detta har skett på bekostnad af Svenska Kyr- hans missionsstyrelse. Pastor Fr. Ljungqvists samling liar i Riksmuseets etnografiska afdelnings inventar numren 07. 14. 1—261 och Fru I. Walbergs 07. 17. 1—35. Önskvärdt vore, att flera af museets inventar kunde blifva tryckta, då de innehålla många originalmeddelanden af värde och äfven på så sätt vore skyddade för att gå förlorade genom eldsvåda. Ljungqvists samling af Zulusaker från Appelsboschs missionsdistrikt. Aniadhlozidyrkan och Trollmediciner. Prästers och prästmnors (dbcmgoma) utstyrsel. »Impepo». Bladkrans, som göres af en växt med samma 1—2 \( namn. Den är synnerligen kraftig att kalla fram amad- hlozi (de aflidnas andar, som zuluerna dyrka). Uingoma (präst eller prästinna) nyper af en del blad, söndersmular dessa och strör dem öfver ett stycke af ett sönderbrutet lerkärl (udengezi), på hvilket är lagdt glöd och på dem ett köttstycke (umhlehlwe) af en ät amadhlozi offrad get. Uden- gezi måste stå på umsamo, som är amadhlozis plats i hyd- dan (se hyddan!), får ej sättas på iziko (eldstaden). — Doften af offret är en söt lukt för amadhlozi och har en stor kraft att »upplysa dem och göra dem hvassa» = kall…
item description: ItemDescription
  type: Text i dokument
  desc: Lutuli stam. lnhlangakazi. •25 »Upondo lokulumeka», »koppglas». •2(> »Upondo loknta», lavemangspruta för äldre. •27 »Upondo lokuta». lavemangspruta för barn. 25— 27. Lutuli stam. lnhlangakazi. Kläder och prydnadspersedlar. 28 »Umutsha», klädesplagg, som bäres af manliga indivi- der. »Ibeju», den bakre delen är gjord af kalfskinn och »isinene», den främre delen, »coveriug the private parts . är gjord af vildkattskinn. Lutuli stam, lnhlangakazi. •2!» - Umutsha wendoda efutshane». umutsha för en kort- växt man. Gjord af »ucagidi», en vessla. främsta skinnet på isinene af »inogwatsha», hare, och de andra af get. Malutuli stam, Appelshosch. 30 »Umutsha wensizwa», en ung mans umutsha. gjord af getskinn. Gåfva af en kristen yngling pä Mona. Xyuswa stam, Appelsboschs Miss.-distr. 31 »Umutsha womntwana». en liten gosses umutsha. Nyuswa stam, Ozwatini, Appelsboschs Miss.-distr. 32 »Isicoco», männens hufvudring. Göres af ett hvitt. gumuiiartadt ämne på mimozaträd. Isicoco fastsys vid hå- ret. Innanför ringen afrakas håret och utanför, om någon af bärarens hustrur dött. Malutuli stam, Appelsbosch. KLÄDES OCH PRYDNADSPERSEDLAK. I »Isidwaba». gifta kvinnors lifkjortel. Garfväs af bo-^ skapshudar, som utspännas med pinnar på marken, sedan håret aflägsnats. (luden bearbetas med aloeblad (de äro taggiga) och hvassa järnstiit. tills det ludna, som synes på isidwaban framträder. Isidwaban tillverkas af sakkunniga och säljes för ända upp till £ i. »Usungulu». nål att sy isidwaban med. 34 »Usinga», tråd, som göres af kreaturssenor. 35. Lutuli stam.. luhlangakazi. »Isibamba», klädesplagg. Göres af ett gräs, kalladt 30—40 »imhlahle» och bindes med »uzi», som fås af basten af ^^ vissa träd, här umkfwane (vildfikon), och flätas till tråd eller snöre. Gifta kvinnor bära de bredare kring magen, när de födt första barnet eller om de flera år varit ofruktsamma. Isibamba får äfven tjänstgöra som björkris för mindre barn, då modern lossar bandet i bast. — Det sitter kvar äfven nattetid. Om mindre…
item description: ItemDescription
  type: Text i dokument
  desc: mjölkkalebass. »Amasi», sur mjölk. Utan silning hålles mjölken direkt från »itunga» till »igula», där den får stå och surna. Vasslan uthälles genom ett litet hål i bottnen. Amasi är kraftig, men oftast bittert sur. En zufti kan icke förtära söt mjölk, knappast som medicin. Smör begagnas ej. • Igula göres af »iselwa». 132—133 »Igula lomntwana». ett, barns igula. Kvinnor och barn få ej hämta amasi ur »igula lamasi», som är afsedd för kraalägaren och den han bjuder på. Kvinnorna ha en egen igula. (Kraal = zulugård). 134—135 »Ukamba Iwamasi». Amasi kärl att dricka amasi ur. I den hälles ur igula lamasi. 186 a—d »Indebe yomntwana». barnens indehe, ur hvilken de dricka amasi. 131— 136 Lutuli stam, Inhlangakazi. 137 »Umkomhe». tråg, afsedt endast för gärds- eller hydd- ägaren, som däri lägger kött med spad, hvilket senare han dricker vid ena ändan af träget, — »Ububende» ser- veras också på Umkombe. »Ububende» tillredes af blod och vissa partier af köttet och är en älsklingsrätt bland zuluerna. Lutuli stam, Inhlangakazi. X I3S »Uqwembe» användes som föregående, är gjord af »um- ganu»-trädet (Sclerocarya caffra), hvars bark är god för garfveriändamål och af hvars frukter en berusande dryck göres. Sobuzas stam, Umvoti, Ifaye. 133 »Umqenije», barn äta all slags föda härur. Användes älven till mjölk och ölkärl. Aten af termiter i bottnen. Usiane stam, Egweui, Appelsboschs Miss.-distr. 1M »Ipini lokubonda». spade att röra i »ububende» (se 137) och »isijingi» (gröt af majsmjöl och pumpor). Lutuli stam, Inhlangakazi. Xlil »Unyazi». korg för matvaror af olika slag. Flätas af kvinnor af »umhlale» -gräset med »ibunda» (Dombeya na- talensis). .Xvuswa stam. Ozwatini. HU8GEBAD8SAKER. 13 »Ubengeqonia», korg att bära majs och andra matva-142 ror i. Flätas af män af olika slags gräs med »ibunda». (Se n:o 141). Malutali stam, Isikotwe. Appelsbosch. Gåfva af fru Ljungqvist, Enzansi, Appelsbosch. I):o. flätad af ilala-palmen (Hyplnene criaita) och på 148 toppen »ibunda». Nyuswa starn. Ozwati…
item description: ItemDescription
  type: Text i dokument
  desc: flickorna skola älska dem. »Ugwavana» brukas äfven af unge män. Om en yng- ling om natten biter af en bit af roten och spottar ut den i riktning mot flickans gärd och ropar hennes namn. sa har det den verkan, att hon drömmer om honom. »Isiwisa» : en yngling blandar den med fett af lejon eller flodhäst. När han får se en flicka, som han älskar, stry- ker han medicinen på sin panna och detta bar den kraft och verkan, att hon kommer under hans inflytande. 19 »Induku vombiuda», käpp af »umbinda» (ett träd), eller »induku' yezulu» (himmelens käpp). Denna kappan- vändes som skyddsmedel mot åska och blixt. Den smor- ies med fett af något svart nötkreatur eller får, (ej get), "som blandats med örter. När det börjar åska, tar någon manlig (ej kvinnlig) ned käppen från hyddans vägg, går ut ur hyddan och »väpnar» den mot åskan och blixten genom att i olika riktningar fakta med den mot det håll, där åskan går. Detta skall hindra åska och blixt att närma sig gården och göra den skada. Efter åskans slut hänges AMADHLOZ1DVKKAX OCH TROLLMBDICMEE. 5 käppen äter på sin plats i hyddan. Är ingen manlig in- divid hemma under åskväder, tar en kvinnlig ned käppen och slungar den utanför hyddan. Denna käpp kallas äfven »induku yesiquugo > och anges därmed, att den utgör ett skyddsmedel mot skadliga infly- telser af trollmediciner, så att dessa ej kunna närma sig kroppen och skada den. Mindre pinnar af »umbinda», medicinerade på sätt, som förut är omnämndt, slås under åskväder ned i jordgolfvet vid en af hyddans pelare. Mgot längre sådana finnas fast- satta på toppen af hyddans tak. Förr fick »induku yombinda» handhafvas endast af medicinmän och höfdingar. Gåfva af Noraqela Lutuli, kristen af Lutuli-stam. »Ungexo», amuletthalsband, Inhlangakazi. De 2 yttre 20 bitarna äro rötter af en buske, »inshipinshipi» eller »im- pitshimpitshi», som växer i törnlandet. De tre andra bi- tarna äro rötter af en buske, »impengu», som trolldokto- rerna begagna. Skinnbiten är af en apa, »imfene» kallad. och h…
item description: ItemDescription
  type: Text i dokument
  desc: , Ozwatini. 175—176 »Indebe yamanzi», vattenskopor af »isehva». Nyuswa stam, Mona. 177 »Uzwati», elddon af » umtombe» -trädet (Ficus natalensis).. Den nedre med hål i kallas »imvati yomfazi» och den längre, som genom hastig rullning mellan händerna gnides i en fördjupning i den förra, kallas »imvati yendoda». När det gamla hålet är utslitet, göres ett nytt, tills »imvati yomfazi» är slut. Eldgnistorna uppfångas af pulveriserad »amalongwe» (torr kreatursgödsel), som strös öfver torrt gräs, på hvilket »imvati yomfazi» är lagd, och man blåser på, gräset. När detta fattat eld. lägger man därpå torra pinnar. Zuluerna äro mästare att göra upp eld. äfven i regnväder ute i det fria. Numera begagna de infödda all- mänt svenska tändstickor. Lutuli stam. Inhlangakazi. Gåfva af Noraqela, kristen. Inhlangakazi. 178 »Umtshanelo wokukonza», frierikvast. Om en Hicka råkar att bli kär i en gosse, går hon till hans gård och ställer sig in hos hans syster eller mor (till fadern vågar hon sig icke) och »konzar» = hyllar syster eller mor med en gåfva t. ex. en kvast. Dessa veta da. att flickans hjärta är i brand för någon gosse i gården. Göres af ett gräs, kalladt »umtshanelo», däraf namnet. Nyuswa stam, Ozwatini. 17!) — 1S1 »Umtshanelo», 3 st. vanliga sopkvastar af nämnda gräs.. Gåfva af evangelisten Moyas hustru, Mona. 182 /Icanzi lweneema», sofmatta. Gjord af »iucema», en lång vass, som växer i sumptrakter vid kusten och är det bästa, men ock dyraste stoffet för liggmattor. En brud kommer till bröllopet med en hel del mattor, af livilka en del utgöres af bättre och dyrare slag som denna. Ofta har bruden börjat att arbeta på dem, innan bon viste af någon fästman. Lutuli stam. Inhlangakazi. 183 »Icanzi», liggmatta af samma slag. men billigare arbete. Lutuli stam, Inhlangakazi. HUSGERADS8AKEB. 15 Zujuerna ha icke madrass eller något sådant, utan en liggmatta lägges direkt på hyddans jordgolf, som ej alltid år fritt från gropar och ojämnheter. Kommer en europé till en zulugård, äfven en …
item description: ItemDescription
  type: Text i dokument
  desc: älskar); är ditt hjärta rödt? (= vredgas ditt hjärta'.-'). Hvita och gula pärlor: »inhliziyo yami imhlope, ngi ncwaba, wena u ncwaha na» V = mitt hjärta är hvitt (= äl- skar); jag är som en grönskande äng om våren; grönskar du af välmåga? (det är, har du kreatur i morgongåfva tor en flicka?). Om en korg gifves, sändas många svarta pärlor och några få hvita och röda. Vid jakande svar sändas inånga hvita pärlor med några få blå och röda. Somliga mena, att de röda pärlorna äfven kunna betyda: brinna af kärlek. Bref af detta slag sändas ibland i kuvert med posten mel- lan t. ex. Johannesburg och här.* De inskränka sig natur- ligen till dem, som icke kunna skrifva. Gåfva af Sara Zulu, Ifaye. 239 »Ipasi», detta lilla bref (ipasi) med sina svarta och röda pärlor inger icke mycket hopp. Gåfva af en kristen flicka på Ifaye. •240 »Ugubu», musikinstrument. a »Inhlali», strängen af flätade kosvanssenor. b »Uti lokushaya ugubu», grässtrå att »slå» »ugubu» med. c »Isiqobongo soselwa», pumpskal för ljudet, resonansbotten. d »Inkata yotshani», stallet af gräs, för ljudets skull. e »Intambo yozi», snöret, som fäster stallet vid »isiqo- bongo». f »Ixolo», bågen, som göres af »ixolobusken». Detta träslag väljes för ljudets, styrkans och lätthetens skull. »Ugubu» begagnas mest af unga af båda könen, men äfven af äldre, »om hjärtat så önskar». Lutuli stam, Ozwatini. 241 »Umfuma wamaka», kärl för »amaka» (105) att an- vändas på resor, i synnerhet till bröllop. Nyuswa stam, Mona. Gåfva af kristen på Mona. 242 »Isoco sokupeka», kokkärl med lock, gammal. Numera begagnas järngrytor. Nyuswa stam, Mona. Gåfva af evangelisten Moya, Mona. 243 »Umkele wesijingi», kärl att äta »isijingi» (gröt af majs- mjöl och pumpor) uti. Nyuswa stam, Ozwatini. 244 Lerkärl. Gåfva af fru Aurora Ljungqvist, Appelsbosch. Nyuswa stam, Ozwatini. DIVEBSE SAKER. 21 »Isitsha semiti», kärl att koka eller förvara mediciner i. 245 Nyuswa stam, gåfva af kristen på Mona. »Umcagulo», matkärl. 240 »Umcagnlo», matkarl. 247 Båda…
item description: ItemDescription
  type: Text i dokument
  desc: att hon börjar att älska honom. Hon är naturligtvis omedveten om, hvad som finnes i snuset. il »Ilabateka». 1) »Isliinga». c »Uvenhle». (I »Incamatyela . »Umuwclcla». t »Umkapalanga». g »Isitwa». II »Usililo». Om man sticker med en knifspets i »Usililo» kommer det liksom tårar ut och dem tager man och stryker pa de andra bitarne. Detta skall hafva den verkan, att Hickan börjar gråta efter den, som så gör. i Påsen, i hvilken medicinerna förvaras. j Vingpenna, använd som fodral. 2 För att hämnas på flickan och göra henne sjuk. om han ej . lyckas att vända hennes hjärta till sig, använder mannen dessa mediciner. De malas och blandas med lejon- fett. Med medicinen struken på handen tager han i henne och hon börjar blifva hysterisk och skrika. a »Umkanda». b »Uncinci». c »Inhlanganisela ihabia», som kommer flickorna att skrika. (1 »Upiko». 3 Mediciner, som en yngling lägger i en flickas mat, för att hon skall börja att älska honom. Innehåller : »Utyisiswe». »Upamapuca» (de svarta smulorna). »Isipikileli» (fjädern). »Isidala, Amavuta emvubu». (Fett af flodhäst). ZULtT-MEMCINER. 23 Medicin, som ynglingen stryker öfver flickans ögonbryn! för att hon skall se endast honom och glömma den andra, som han fruktar, att hon älskar. Innehåller: »Inkungwini», »Umpi ka i boni». Mediciner, som ynglingen använder, för att flickans 5 hjärta skall vända sig till honom. »Ilabateka». »Unganisela». »Isiwisa». Dessa mediciner malas och blandas med lejonfett. Med 6 sådant i handen tager han i flickan och hon skall då börja älska honom. » Usahlulamanye » . »Umtiti wempisi», (kött af hyena). »Umdaka wendblovu». »Indabula lovalo», (en hvit sten). »Umpi ka i boni». »Isinqanti». »Ukebeli weni». »Uvuma» eller »Isikwali». Kräkmedicin, användes 7 för att få kasta upp gallan. Blott en tumslång bit får användas till en dosis. Denna stötes och blandas med en kopp ljumt vatten och drickes. Ofvanpå detta drickes kallt vatten. Den svider och bränner i halsen. Denna medicin är sällsynt, ej känd af de infödd…
item description: ItemDescription
  type: Text i dokument
  desc: man bort igen, när åskvädret är öfver. Man stryker äfven på dörrposten för att hindra åskan att komma in ' i huset, Om det haglar, tager man litet hagel och släpper ned i hornet ofvanpå medicinen och stänger in det där, för att det ej skall slå ned och förstöra skörden. Hornet c innehåller hår af ett vikit djur, som heter »Ikalatyo, som ungefär är af en katts storlek. Man brän- ner litet af håret och det lilla nyfödda barnet skall inan- das röken däraf för att därigenom bevaras för svårare förkylningar. Hornen a och c äro af vanliga får af de hvites ras och b är af ett svart får af de inföddes ras, som fanns innan de hvite kommo till landet. 13 är erhållet af en infödd af Undblaniini-staminen från Bichmond, Natal. •14—17 Fyra kvinnofigurer af obränd lera. Oklädda. IS Kvinnofigur af obränd lera med ett litet förkläde. ZULD-MEDICINEB. 25 Kvinnofigur af obränd lera med två små förkläden af 19 glaspärlor. %) * Fem »oxar» af lera. 20—24 Sex snusskedar. 25—30 Medicinhalsband, från en Zulu-»doktorinna». 31 »Umahlozana», kräkmedicin. a »Umtomba», ätes, om man har svullnader på kroppen, b » Umanaye » , man biter i den, spottar i händerna och e tvättar sig därmed, om man känner sig sjuk. »Unyangwana», man biter i den, om man har ondt id bröstet. »Umkubandhlovu». Males och snusas, om man hare ondt i hufvudet. »Isiqungwa se hlati». Man biter i den och smörjer f sig därmed, om man känner sig svag i kroppen. »Inkomankoma». Medicin af ormbunksrötter, användes 32 mot bennikemask. Rötterna af »Umhlaba», blandade med den röda mask- 33 medicinen 34. »Incamu». Medicin mot röda maskar. Stötes och 34 blandas med vatten samt med rötterna till »Umhlaba» (en kaktusväxt 33). Användes sedan som lavemang och dric- kes samtidigt för att mota maskarna. Halsband med svarta träbitar »Umtomboti». Skall 35 skydda mot »Ingubane», ett slags osynligt väsen, som går in i människan och äter hennes tarmar, så att hon dör. Xär det känner lukten af detta halsband, flyr det. #»•- Uppsala 1907. Almqvist & Wik…
item description: ItemDescription
  type: Text i dokument
  desc: infödda doktorerna hålla dem hemliga. Lutuli stam, Inblangakazi. !)S—<)(> >Jnongonongo», armband. Malutuli stam, Isikotwe, Appelsbosch. 100 »Isisaka», hufvudprydnad. Bäres vid större dansfester af dem, som ej ha hufvudring (isicoco). Gjord af stjärt- fjädrar af en fågel, »isaka buli», (Chera procnc), livars långa stjärtfjädrar äro mycket eftersökta för hufvudplymer och därför dyrbara. Dessa fjädrar fällas om vintern. Lutuli stam, Inblangakazi. 101 »Indondo». Denna mässingskula är gammal; tillverk- ningsort obekant (troligen Zululandet). Indondo spelar en viktig roll bland zuluerna. Den fästes i »isidiya». ett skinn, som bäres af den nygifta kvinnan, öfver bröstet ned på magen. Efter sex månader attägges isidiyan om hustrun är hafvande och indondo aflöses och gömmes. Den går i arf och utlånas för 1 sh. per gäng. 10 å 12 stycken fästas vid isidiya ofvaupå vid bröstet och nedflyttas af svärmodern eller, om hon är död, af en äldre tillkallad kvinna, allt- eftersom hafvandeskapet fortskrider. Om den nygifta kvin- nan ej blir hafvande, bäres isidiya med izindondo (plur af indondo) en tid för att sedan attäggas. Förr brukades indondo också af gamla kvinnor och fastades vid »isibamba» (magbandet). Lutuli stam, Inblangakazi. 108 »Ingusha», armband. Sobuza stam, Umvoti, Ifaye. Gåfva af Sara Zulu; Ifaye. 103 »Ijembula»j öronhängen. gjorda och skänkte af Sara Zulu, Ifaye. 104 »Igeagane», halsprydnad. Sobuzas stam, Umvoti, Ifaye. Gåfva af kristen hustru. 105 »Ihobe», halsband. Gåfva af en liten flicka. Mittra Zulu, Dundee. 100 »Ishende», magbaud att bäras af flickor, ej hustrur, som bära »isibamba». xl07 D:o. Gåfva af Nokuhlupeka Cele, kristen flicka. Ifaye. 10H I):o. Sobuzas sram, Umvoti. Ifaye. 109 D:o. » » » »' 1 Nephrodinm athamaiitioum. lirsiiEKÅD.SSAKER. 11 Husgerådssaker. »Imbiza yotshvvala», ett mindre ölkrus, uvari vörten 110 hälles och sedan jästen. Lutuli stam. Inhlangakazi. »Incazi yotshwala», ölkrus, hvari färdigt kafferöl (»ut- 111 shwala») hälles frän imbiza. Denn…
item description: ItemDescription
  type: Text i dokument
  desc: kärl för »amaka» att bära med sig på färder, isynnerhet till bröllop, innehåller »ubande» (spånor) af »umtomboti» -trädet. Gjord och skänkt af Sara Zulu, Ifaye. / 223 a—e »Umfuma wamaka» lika föregående. Skänkta af kristna, Nyuswa stam, Mona, Diverse saker. 224 >lhau», sköld att begagnas vid dans. 225 D:o d:o begagnas mest af flickor. Stridsskölden är mycket större. Usiane stam, Egweni. 226 »Indblendhle», gammalt spjut, funnet i jorden på 11. Ljungqvists farm, Enzansi, Appelsbosch, och skänkt af honom. Många af det yngre släktet ha ej sett något så- dant. Somliga säga att spjutet begagnades för att i krig rista upp magen på de besegrade offren. 227 »Imbaso», yxa, gammal, funnen i jorden vid Ozwatini. Nu brukas de hvites yxor. 22S »Iwisa», klubba, användes i slagsmål och att döda vildt med. Lagen förbjuder att sådana bäras utom gården. (iåfva af Mlandela, kristen nian, Appelsbosch. 22!) »TJboko», käpp för gamla män. Gjord inom Macebeni stam, Umbilo, af ett vid kusten växande träd, »umsimbiti» (Milletia Caffra). Messings- prydnaden är tillverkad och påsatt af den införide tillver- karen. Gåfva af Mgatshelwa, hedning, Appelsbosch. Käppmakaren klyfver stammen med yxa i flera delar och tillyxar dem, formar sedan käppen med knif. 230 »Ibumba», lera, hvaraf lerkärl göras. Ätas af somliga kvinnor, när de äro hafvande. Nyuswa stam, Ozwatini. 231 »Ibomvu», röd lera, blandas med fett, Användes att smörja: a) nyfödda barns hela kropp utom håret, b) moderns hela kropp efter nedkomsten, c) afgudapräster under lärotiden och prästinnor äfven efter invigningen, DIVERSE SAKER. 19 d) brudar, deras mödrar och tärnor vid bröllop, e) vid menstruationen. I alla dessa fall smörjes hela kroppen. Nyuswa stam, Mona. »Isoyi», sten att malas, blandas med fett, att smörja "232 kvinnornas långa hårtofs (»inkehli). Gåfva af evangelisten Moya, Mona. »Iwele», sten, som ock begagnas att färga håret rödt. 233 Gåfva af kristen, Appelsbosch. »Umgudhlo», tälgsten, hvaraf »imbizane» görcs (se 234 n:o 217)…
item description: ItemDescription
  type: Text i dokument
  desc: häraf. 201 »Izinlilwa», termiter, hvilka komma ut nr jorden på kvällarna (i synnerhet efter regn) och fälla sina vingar. De stekas och ätas af infödda. Ha vi dörren öppen så- dana aftnar, lockar lampskenet in tusental, så att inom några minuter kan taket vara svart af dem. 202 »Mala», vild ätbar frukt af »umhlali» -trädet (Strych- nos spinosa), som är släkt ined Nux vomica. Skalet sön- derslås med sten eller yxa och kärnan ätes. Växer vild i törnlandet; tagen vid Ecameni. 203 »Igulugusa», vild ätbar frukt af »Umgulugusa» -trädet (Strychuos mackenii). Kärnan ätes. Växer i törnlandet, tagen vid Ecameni. Frukten gul. 204 »Iiitongwane», frukter af »umtougwane» ( Chrysophyllum natalense), ätes af gamla och unga. Enär de äro något bittra, bruka de ej tuggas, utan sväljas direkt efter att först ha blifVit skalade med tänderna, ej fingrarna. Ska- let, som är godt, tuggas och sedan slinker den bittra kär- nan lättare ner. Obs.! 193— 204 gåfvor af infödda kristna. Njutningsmedel. »Ugwayi», tobak, som dels rökes i pipa, dels snusas: detta senare af både män och kvinnor, gamla och unga. Tobaken males och uppblandas med askan af brända, viss- nade aloeblad. Prof på zuluernas snus finnas i flera snus- dosor. 205 Del af aloeblad (Aloe ferox). 2W> »Itongwane», annan art än n:o 204. lika »Gwayi» snus- dosa. »Umtougwane »-trädet säges förr ha varit endast i portugisernas besittningar norr om Delagoa bay, sedan i Zululandet, men planteras nu vid kusten af Natal af hvite män. som sälja frukterna till iufödde för snusdostillverk- ning, (iafva af kristen af Nyuswa stam, Mona. 207 »Ishuugu», snusdosa för flickor, att bära på arm eller bröst. Frukt af »umtongwane» -trädet. Sobuzas stam. Umvoti. (Kifva af Sara Zulu. Ifaye. 20S »Isigqobela», snusdosa af horn. Malutuli stam. Appels- boseh. BUSGERÅDSSAKEK, 17 »Inzaza», .snussked endast för män, att bäras i håret; 20!) användes äfven till svettorkare. Cirklarna göras med järn- gaffelpartiet af en paraply. Den svarta färgen fås af sot under kokk…
item name: ItemName
  type: Typ av dokument
  name: katalog
item number: ItemNumber
  type: Arkivdokument
  number: 00087
item number: ItemNumber
  type: Samlingsnummer / Beskriver
  number: 1907.17
item number: ItemNumber
  type: Samlingsnummer / Beskriver
  number: 1907.14
context: Context
  context label: Tillverkad
  context type: produce
  context super type: create
  country: se
  continent name: Europa
  country name: Sverige
  from time: 1907
  to time: 1907
image: Image
  media type: image/jpeg
  byline: Etnografiska museet
  copyright: Statens museer för världskultur
  media license: by-nc-nd
  media license url: http://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/2.5/se/
  highres source: https://collections.smvk.se/carlotta-em/web/image/blob/2780489/Katalog1907.14och17.pdf
media: Media
  media type: application/pdf
  copyright: Statens museer för världskultur
  media license: by-nc-nd
  media license url: http://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/2.5/se/
  link: https://collections.smvk.se/carlotta-em/web/image/blob/2780489/Katalog1907.14och17.pdf
item license: cc0
item license url: http://creativecommons.org/publicdomain/zero/1.0/
presentation: 1.3.0 2026-01-08 katalog Rådata 2102517 arkiv Statens museer för världskultur - Etnografiska museet SMVK-EM Dokument http://kulturarvsdata.se/SMVK-EM/arkiv/2102517 00087, 1907.17, 1907.14 Särskild katalog över samlingarna 1907.14 och 1907.17. »Amaqebelengwana», pannprydnad för unga af båda könen. 56 »Ishende», prydnad att fästa i håret på ena sidan af hufvudet på unga af båda könen; fästes också på armen. 57—67 »Umampapeni», hals- och hårprydnad för unga af båda S"£ » könen. 08—70 »Icube», viras om fotlederna på unga af båda könen. De två mindre användas som armband. 71—72 »Involishi» hänges på bröstet på unga af båda könen. 73 »Uhlanga», af majsstjälk, prydnad att sätta i örat, 74—80 »Izinhlanga (rör) ezilotshiweyo» (som äro tecknade). £y Dessa rör stickas i ett hål i öroutippen och tjänstgöra an- tingen endast som prydnad eller ock som snusdosor. 55— 80. Malutuli stam, Appelsbosch. 81 »Umbijo», halsband eller hufvudprydnad för unga af båda könen. Sobuzas stam, Umvoti, ffaye. H2—87 »Umbijo», armband för unga af båda könen. Malutuli stam, Isikotwe, Appelsboschs Miss.-distr. »Umbijo», armband, eller om pärlbandet är långt, att bäras pä bröstet och under armen. Gjordt af ett gräs. som kallas »imbijo». Xyuswa stam, Ozwatini. 88 »Udhli», bröstprydnad af pärlor, bäres af unga af båda könen, är ofta en fästmös gåfva till fästmannen, som köper sina gengåfvor i butikerna. 8!) »Ungexo», halsband, endast som prydnad, icke amulett. Klorna af ben äro imitation af tigerklor. Malutuli stam, Appelsbosch. KLÄDEK OCH PKYDXADSPERSEDLAR. 9 »Unmcedo ka Mala». Penisfodral. »0 Undala» är en ätbar frukt af »ilala» (palm). Lutuli stam, Inhlangakazi. »Inxota». armband. Metallen smältes (fr. sten) al de i)l gamle. Funnen i jorden nedanför Ozwatini, ej långt från Åppelsbosch. Tre st. sådana brukade bäras af höfdingarne och umndhlunkulu, ej af hustrurna, Vanliga människor tillätes ock att bära inxota, men ej af mässing, utan at järn. När i solhettan metallen blef för het, afkyldes den med vatt…