http://kulturarvsdata.se/SMVK-EM/arkiv/1485165
type: Entity
ksamsok version: 1.3.0
service name: arkiv
service organization: SMVK-EM
service organization full: Statens museer för världskultur - Etnografiska museet
build date: 2026-02-19
url: https://collections.smvk.se/carlotta-em/web/object/1485165
subject: culturalHistory
data quality: raw
item super type: object
item type: document
item title: Staden - speglingar av kosmos
item label: - arkivdokument -
P12 B.was present at: http://kulturarvsdata.se/SMVK-EM/exhibition/1434369
item description: ItemDescription
  type: Beskrivning
  desc: Pdf-dokument, "Staden - speglingar av kosmos", Ulla Wagner 2004, 10 sidor.
item description: ItemDescription
  type: Utställning / tidigare
  desc: Staden - speglingar av kosmos
item description: ItemDescription
  type: Text i dokument
  desc: data har vi däremot från de mycket goda arkeologiska undersökningarna av Birka och Sigtuna som utförts under de senaste åren. Genom att sätta dessa i en ekonomisk kontext kan vi få en bättre förståelse av vilka möjligheter och begräns- ningar det fanns för framväxten av städer i Mälar- dalsområdet under 800- och 900-talen. Samtidigt bör det poängteras att det fortfarande återstår mycket forskning innan vi kan få en fullödig bild av den tidiga urbaniseringen i Mellansverige. Men några tentativa slutsatser kan ändå dras. Inledningsvis påpekade vi att städer och stadsstater är beroende av ett jordbruk som ger ett lagringsbart överskott, som i sin tur direkt relaterar till befolk- ningsstorlek, samhällskomplexitet och maktstruktur. Trots att Sverige har haft jordbruk i omkring 5000 år har klimatets begränsningar lett till att endast en skörd per år kunnat tas ut. Detta betydde inte att människor led nöd: självförsörjningsjordbruk i kom-bination med goda betesmarker, jakt och ﬁske kan ge ett nog så gott liv. Men det leder inte till ett 10 större ekonomiskt överskott och det är först under vikingatiden (800–1050) som vi börjar se en mer markant tillväxt av det ekonomiska underlaget. Den mer utvecklade handel och hantverk som är avhäng- igt av en god ekonomisk bas illustreras därför väl av vår första stad, Birka. Staden var i hög grad bero- ende av sitt omland och närheten till det mineralrika Bergslagen men tjänade också dessa som ett slag ’servicecentrum’, samtidigt som Birka var central för såväl inrikeshandeln som östersjöhandeln med dess förgreningar ut i Europa. Staden hade således ett differentierat ekonomiskt liv, en relativt stor befolk- ning (uppemot 1000 invånare på 900-talet) och såväl pålverk i hamnområdet som en fornborg i stadens södra utkant vittnar om en god försvarsberedskap.5 Men vad vet vi om det rituella livet och hur trossys- temet yttrade sig i kulthandlingar? Dessvärre utom- ordentligt litet, och för att använda Anne Holtsmark ord, ”Nordens kultur ä…
item description: ItemDescription
  type: Text i dokument
  desc: delar av Norden under vikingatiden också ledde det rituella livet. I Birkas fall låg kungsgården på den närliggande ön Adelsö. Kanske en del av kulten utövades där eftersom inga spår av ett kollektivt tros- eller kultcentrum återfun- nits i Birka. Med båt, eller över isarna på vintern, var det inte heller svårt att ta sig till det kultcentrum som Gamla Uppsala utgjorde (kanske ’templet’ i själva verket var kungsgården därstädes). Orten var dessutom en viktig marknads- och tingsplats och fyllde därigenom ﬂera funktioner. Kulthandlingar på särskilda platser i det fria under vikingatiden i kombination med en ekonomi och ett byggnadssätt som inte visade sig i större kultbygg- nader är sannolikt grundskälen till varför kulten i hög grad lyser med sin frånvaro i de vikingatida städerna. När religionen blir synligare så är det genom den katolska kristendomen som gradvis tränger undan den forna tron (även om denna fortlevde i mindre ofﬁciella sammanhang). Och när den nya tron visar sig i skrift och gudstjänstliv och i de byggnader vilka uppfördes i Sigtuna, Uppsala och Stockholm, blev kyrkor och kloster vitala delar av städernas liv, men städerna i sig var inte heliga. Noter 1. Karen Armstrong. 1966. Jerusalem - One City, Three Faiths. New York: Ballantine Books. s. 7. 2. Liksom hos ﬂera andra av de prekolumbianska folken i Mellanamerika visar de arkeologiska fynden att det rituella livet kretsade kring fertilitet, blodsoffer och krigföring för att blidka gudarna och därigenom för- säkra sig om fruktbarhet och goda skördar. 3. En mandala är en helig cirkel som representerar univer- sum, dess kraft, relationen mellan dess delar och dess grundläggande centrum. Den återﬁnns som målning inom den tibetanska buddhistiska traditionen, den kan ritas upp i sanden, som de rituella cirklarna inom den tantriska traditionen, den kan ges arkitektonisk utform- ning eller den kan uppenbara sig i form av en gudomlig plan för en stad, som fallet är i Varanasi. 4. Timothy Behrend. 1989. Krato…
item description: ItemDescription
  type: Text i dokument
  desc: sedan dess bara fyra huvuden. Berättelsen tjänar också som en av många mytiska förklaringar till att Brahma inte längre dyrkas i Indien. Andra heliga, indiska städer kallas också Kashi, men det som skiljer Kashi-Varanasi från dessa är det unika att staden i sig ses som en ljuspelare, en helgedom mot vilken hela universum riktar sin tillbedjan. Kashi är den plats där universum skapas och förstörs vid början och slutet av varje kosmisk tidscykel, yuga. Men den är också den enda plats som är undantagen från den oupphörliga cykeln av de fyra tidsåldrarna och därför råder alltid Satya Yuga, Sanningens tids- ålder, i Kashi. Den är en enorm linga, som är omslu- ten av pilgrimsvägen Panchakrosi (fem koshas, ca 15 kilometer som radien i denna Kashi) och det tar fem dagar att fullborda vandringen runt den. Traditionell litteratur från 500-talet före vår tide- räkning beskriver Kashi som en mandala, en helig cirkel.3 I sanskritskriften Manasara SilpaSastra (en avhandling om arkitektur) beskrivs den heliga geo- metri, de rituella föreskrifter och den planlösning som skall följas för att etablera en mandala för ett tempel eller en stad. Eftersom Kashi-Varanasi vuxit fram under en lång tid kan man i det snåriga gatu- mönstret knappast urskilja mandalan eftersom den är mer symboliskt än geograﬁskt utlagd. Den yttre cirkeln är dock klart urskönjbar, då denna gräns utgörs av pilgrimsleden Panchakrosi och centrum för denna, liksom ett antal cirklar i i fallande storlek, utgörs av Shiva (Vishvanatemplet). Väderstrecken markeras genom åtta gudomliga Väderväktare. För- utom att Varanasis mandala återspeglar universum i ett mikroskosmiskt perspektiv är den också ett mikrokosmos av Indiens heliga geograﬁ. Här åter- ﬁnns exempelvis alla övriga indiska Kashistäder som symboliska markeringar liksom hela den hinduiska panteon med dess otaliga gudomligheter. Mer än en miljon pilgrimer söker sig årligen till Varanasi. Förutom att vandra pilgrimsleden Pancha- krosi badar de i Ganges heliga vatte…
item description: ItemDescription
  type: Text i dokument
  desc: skifta beroende på kejsarens uppehållsort. I den traditionella kinesiska kosmologin sågs huvud- målet för gudarna vara människans materiella och moraliska välfärd som var nödvändig för att världen skulle fungera väl och fortbestå. Men den harmoni med Himlen som erfordrades, och som kom till arkitektoniskt uttryck i kejsarstaden, kunde enbart upprätthållas om kejsaren förde ett moraliskt leverne och var oförvitlig i sina rituella plikter. Om dessa inte utfördes på fastlagt sätt rubbades harmonin, vilket yttrade sig i missväxt, krig och farsoter, vilka tolkades som att kejsaren inte längre hade Himlens gunst; han var inte längre Himlens son. I Kinas historia kan vi se hur bondegeneraler leder folkliga uppror och hur dynastier avlöser varandra, där såväl ekonomiska 7 som politiska faktorer varit avgörande och en förklaringsmodell av den kosmiska typ som vi här visat låter sig väl anpassas till ett sådant histo-riskt förlopp, även om den för en västerlänning sna-rare framstår som något av en omvänd bevisföring. Staden Yogyakarta, belägen på den bördiga Kedu- slätten på ön Javas sydkust, är ett av Indonesiens främsta turistmål, känd för sin batikindustri, sitt silver-smide och, inte minst, för sitt sultanpalats, kraton, med tillhörande lustträdgård. Den har en del karak-täristika som den delar med Mingtidens Peking; kraton är den centrala mittpunkten i staden och dess härskare ses som en gudainkarnation, men medan Den förbjudna staden numera är ett historiskt minnesmärke, är kraton och sultanen centrum för nu levande trosföreställningar och det därmed sammanhängande rituella livet. Staden anlades vid mitten av 1700-talet mellan vul- kanen Merapi i norr och Sydhavet i söder efter det att interna stridigheter hade delat det centraljavan- ska furstedömet Mataram i två mindre furstendömen, Surakarta och Yogyakarta. Placeringen är symboliskt strategisk och grundar sig på en i Sydöstasien all- mänt spridd föreställning om berg och hav, eller ﬂoder, som boningar för mäktiga and…
item description: ItemDescription
  type: Text i dokument
  desc: Jerusalem till en helig plats för judarna. David planerade också det mäktiga tempel som hans son Salomo sedan lät upp- föra och som babylonierna jämnade med marken när de systematiskt lade Jerusalem i spillror (587/86 f.v.t.). Folket fördes bort i fångenskap till Babylon liksom templets dyrbara inredning och förbundsarken för- lorades för alltid. Efter återvändandet från Babylon byggdes ett nytt tempel, som stod klart år 515 f.v.t. på samma plats som det gamla, på den höjd i östra Jerusalem som kallas Tempelberget. Det var detta tempel som för-stördes av romarna och Jerusalem kunde inte längre vara ett mål för pilgrimsfärder och en enande kraft för alla judar. Religionsutövning i hemmet kom därefter att ersätta det förlorade templet och man samlades också i synagogor, som egentligen inte har någon kultisk status, för bön, Torahläsning och ﬁrandet av helgdagar. Men även i ruiner förblev Jerusalem en religiös symbol som kunde ingjuta hopp för framtiden och Jerusalem prisades eftersom platsen symboliserade en evig verklighet, Guds närvaro på jorden och centralpunkt på den judiska världskartan. Inom den kristna traditionen hade Jerusalem inte någon särskild status före konvertiten kejsar Kon- stantins tid på 300-talet. Han började omvandla inte bara Jerusalem till en kristen helig stad utan också Palestina till de kristnas heliga land. Betydelsen av symboler och historiska minnesmärken föranledde kejsaren att tillåta framgrävandet av Golgata och Jesu (förmodade) grav under det Venustempel som då stod där, trots att majoriteten i Aelia Capitolina (som staden kallades av romarna vid denna tid) inte var kristna. Fysiskt och mentalt grävde man således bort den grund som hedendomen stod på för att kristendomen skulle pånyttfödas och bli en enande kraft för romarriket. Den klippgrav och kulle — Jesu grav och korsfästelseplats — som mödosamt grävdes fram är i dag inneslutna i Kristi Gravkyrka. Det jordiska Jerusalem kom att ses som genomsyrat av gudomlig kraft genom Jesu gärni…
item description: ItemDescription
  type: Text i dokument
  desc: islams trettonhundraåriga historia i området, med helgon, lärda och hjältar som verkat och begravts i staden. För Muhammeds efterföljare blev Jerusalem ännu mer betydelsefull som helig plats just genom hans nattliga himmelsfärd. Likheter ﬁnns här med de judiska mystikernas tronvisioner och här visar sig också den muslimska uppfattningen om kontinuite- ten med de äldre religionerna, judendom och kris- tendom. Genom att Mohammed färdades från Kaba i Mecka till Tempelberget i Jerusalem överfördes Meckas helighet till Jerusalem och en gudomlig förbindelse upprättades mellan dem. Den nattliga färden är en andlig, inte fysisk, förﬂyttning och om- nämns i Koranens sura 17:1. Enligt traditionen inleds färden med att Muhammed väcktes ur sin sömn vid Kaba av ärkeängeln Gab-riel, som förde honom till ett bevingat fabeldjur, Buraq (i konsten ofta framställt som ett sto med påfågelstjärt och kvinnohuvud). Vägledd av Gabriel fördes han på springaren till Tempelberget där han mottogs av sina föregångare, bland dem profeterna Abraham, Moses och Jesus. Muhammed ledde den gemensamma bönen och utmärkte sig därmed som den främste av profeter-na. Därpå visade sig den gyllene stege som döende fäster sina ögon på och människans själ förs till himlen med. På Gabriels uppmaning klättrade Muhammed upp och fördes till de sju himlarnas portar, en efter en och efter en lång berättelse om hans upplevelser i de olika himlarna når han slutligen Paradisets trädgård och den Himmelska tronen. Han får ta emot sin slutliga uppenbarelse, som för honom bortom den mänskliga fattningsförmågans gränser. På morgonen återvänder Muhammed till Mekka och berättar att han under natten rest till den bottersta, den mest avlägsna böneplatsen, al-Masjid al-Aqsa. Den här skissartade beskrivningen av Jerusalem och den helighet den har för alla tre religionerna ger en antydning om hur central staden och de skilda kult- platserna är för respektive tro. De politiska strider och skärmsyttringar om överhöghet över staden, s…
item description: ItemDescription
  type: Text i dokument
  desc: vidsträckta grottformationen över vilken den vilar. Man fann då att en östvästlig siktlinje från 4 grottans öppning mot den västra horisonten (solens och Plejadernas nedgång) korresponderade med kalendariska datum. Denna orientering vägledde sedan placeringen av pyramiderna och de Dödas väg som ligger i rät vinkel mot den östvästliga baslinjen. Men inte bara förhållandet till himlakropparna och tiden var av vikt. Även det heliga berget Cerro Gordo ingår i beräkningen för detta viktiga centrum, vilket gjort att De döda väg avviker med 15.25 grader från en regelrätt nordsydlig riktning. Då grottor i andra mellanamerikanska kulturer knöt an till kult och föreställningsvärld har amerikanisten René Millon sett grottan under Solpyramiden och därmed staden i sig som ’ett vägskäl i kosmos’, som den axis mundi kring vilket världsalltet vrider sig. Fynden visar också på förekomsten av människooffer sannolikt för att blidka de gudar och makter som styrde tillvaron. Trots att astronomi och matematik, liksom tideräkning och kalendrar var mycket långt utvecklade vetenskaper hos ﬂera mellanamerikanska folk i forntiden, har en ’kosmisk’ stadsplanering av detta slag inte påträffats vare sig i tiden innan Teoti- huacan trädde fram som den dominerande makten i området eller efter dess fall i slutet av 600-talet. Trots ett ﬂertal arkeologiska utgrävningar med många fynd och ett avtäckande av stadsplaner och bildkonst, är det fortfarande många frågor som är obesvarade när det gäller Teotihuacan. Det är osäkert vilket folk det var som anlade staden och när spanjo- rerna kom till området övertog de aztekernas namn på ruinstaden, en benämning som betyder ’Gudarnas boning’ eller ’Platsen där man blir gud’. Till skillnad från andra mellanamerikanska folk som lämnat efter sig skriftliga källor (mayas hieroglyfer är de bäst kända) och som fortfarande existerade som etniska grupper vid tiden för spanjorernas erövring, fanns det inget deﬁnierbart ’teotihuacanofolk’ och man har inte heller funnit…
item description: ItemDescription
  type: Text i dokument
  desc: 1 Staden: Speglingar av Kosmos Ulla Wagner Om vi börjar med den sakrala geograﬁn och dess innebörd är den inte svår att förstå. Kopplingen mellan det heliga och vistelsen i naturen, vare sig det gäller skogar, sjöar eller bergsområden, har för många i vårt land en prägel av andliga övertoner, det tycks ge en känsla av samklang med något utanför den mänskliga vardagen. När man beﬁnner sig i ensamhet i en stor och mäktig skog eller blickar ut från krönet av en bergshöjd kan en känsla av extas upplevas, en hänryckning som lämnar det vardagliga jaget bakom sig. Men det är mera sällan som sådana känslor är knutna till en viss speciﬁk plats och att den delas av andra samt består över tid. Härigenom skiljer den sig från ’den sakrala geograﬁn’, där före- ställningen om att vissa platser innesluter det gud- omliga eller det övernaturliga delas av en större grupp människor eller ett folk. Oberoende av när i historien, eller förhistorien, sådana sakrala platser uppstått har de ofta en tidlös karaktär; de har funnits från tidens början. Kanske är det ett allmänmänskligt drag, detta sökande efter det som är av gudomlig karaktär, det som innesluter den vanliga fysiska världen men inte är av samma substans. Men riktigt när vi människor började föreställa oss en värld fylld av osynliga krafter är svårt att säga. Indirekt kan vi få vissa ledtrådar genom de arkeologiska lämningarna från den paleolitiska tiden som ger vid handen att människans tankeförmåga för många tusentals år sedan började få ett innehåll som motsvarar det vi vanligen förstår som mänsklig kultur i betydelsen av ett meningsbärande system. Redan för omkring 45.000 år sedan kan gravgåvor vid en neandertalares grav tolkas som att denna typ av hominid redan hade föreställningar om en existens efter detta livet. Ett annat indicium, från vår egen typ av människo- art, är de mäktiga grottmålningar och ristningar som ﬁnns på ﬂera håll i Västeuropa liksom i Afrika och Australien där en del är uppemot 25.000 år gamla. De tolk…
item description: ItemDescription
  type: Text i dokument
  desc: därmed också människans lekamliga överlevnad. Kopplingen mellan himlakropparnas lägen, årstider- nas växlingar, den värmande solen och det livgiv- ande regnet blev av avgörande betydelse för de tidiga jordbrukssamhällenas överlevnad. Kunskap om dessa ting och förmågan att rätt tyda de skilda tecknen ger vid handen att astronomi (och en mate- matisk färdighet) ﬁck formen av astrologi, himla- kropparnas betydelse för människans liv och öde. Att rätt förstå deras läge och inbördes mönster och från dessa dra slutsatser om sådd och skörd kom att fordra specialistkunskap. Solen, månen och stjärn- konstellationerna sågs också som gudomliga väsen som man hade en direkt relation till och vilka därför fordrade speciﬁka förhållningssätt, i form av ritual, för att inte bli vredgade och låta denna sin vrede ta formen av naturkatastrofer, missväxt och farsoter. Det är sannolikt att det rituella livet, för individen såväl som för gruppen, kom att alltmer formaliseras i takt med att jordbrukarsamhällena växte både till befolkningstal, komplexitet och interna sociala skiktning. Huruvida de rituella specialisterna kom att utgöra hövdingar i de förurbana samhällena vet vi inte, däremot bör de ha varit knutna till den ”världs- liga makten”. Vad vi också vet är att när de antika kulturerna träder fram i sin urbana form (i Mesopo- tamien, Egypten, Indien, Kina och Mesoamerika) så styrs de av sakrala, eller gudomliga, kungar. Dessa härskare har ﬂera drag gemensamt med de karaktäristika som gäller den sakrala geograﬁns heliga platser. Religionshistorikern Mircea Eliade har på ett övertygande sätt visat hur betydelsefull en beständig kommunikation med den himmelska sfären är för det mänskliga varandet och hur ordnan- det och kategoriseringen av plats och rum följer gudomligt givna grundmönster bland såväl enkla fångstkulturer som mera komplexa samhällen. Eliade talar om en axis mundi, en världsaxel, en kosmolo- gisk prototyp för den vitt skilda föreställningen om en kosmisk pelare, på vilke…
item description: ItemDescription
  type: Text i dokument
  desc: Inkariket eller japanska kejsar- dömet, och solen (och regnet) återkommer i många av de ritualer som härskaren hade att utföra. Genom ett moraliskt oförvitligt leverne och genom att på det korrekt fastställda sättet utföra dessa religiösa cere- monier fanns föreställningen om att samhället genom honom kunde kontrollera och/eller påverka de krafter som styr naturen. Om härskaren brast i något avseende, till sin karaktär eller sitt sätt att utföra riterna, drabbades staten av missväxt och farsoter. Härskarens roll som medlare mellan den härvarande världen och den himmelska återfanns också i mer påtagligt världsliga sammanhang genom rollen som förmedlare, och fördelare, av de timliga förnöden- heterna. Palatsen och tempelkomplexen i de tidiga städerna stod för indrivning av skatter (oftast i natura) och utdelning av mat och förnödenheter till undersåtarna skedde ofta vid rituella tillfällen och festligheter. (De tidigaste exemplen av ett skriftspråk — från Mesopotamien, ca 3000 före vår tideräkning — utgörs inte av religiösa eller litterära texter utan är förteckningar över skattepliktiga varor och liknande prosaiska listor.) Just den rättvisa fördelningen speg- lar också härskarens roll som domare, där kung Salomo är en prototyp för den rättvisa konungen i såväl den judiska som den kristna traditionen. De ekonomiska och politiska aspekterna av makten är för oss idag självklarheter. Däremot kan den religiösa betydelsen och länkarna till det kosmiska framstå som svårförståeliga, ja rentav som exotiska eller vidskepliga tankebyggnader. Inte desto mindre har de varit (och är fortfarande i en del fall) av betydelse som en viktig aspekt av många städers tillkomst, där speciellt de tidiga stadsstaterna är något av en prototyp. Speglingar av kosmos Städer, vars byggnadsmönster för hela staden eller de centrala delarna av den är en mikrokosmisk bild av kosmos, ﬁnner vi där det rituella livet i hög grad styrs av astrologiska föreställningar. Dessa är grun- dade på astronomiska …
item description: ItemDescription
  type: Text i dokument
  desc: skulle se ut. Redan Konfucius (eller Kong Fu Zi som levde åren 551–479 före vår tideräkning) hade i den ritu- ella texten Zhou Li föreskrivit att man medelst divi- nation skulle fastställa den rätta platsen och tiden för en huvudstad med hjälp av feng shui. Det var dock först under Ming- och Qingdynastin som denna stadsplanering ﬁck sin fulla utformning. Det centrala begreppet feng shui står för vind (feng) och vatten (shui ), vilka sågs som svårbegripliga naturkrafter, opersonliga och utanför de personiﬁerade gudarnas krets. För att ﬁnna den gynnsammaste orienteringen och placeringen, inte bara för en huvudstad utan också för en förfädersgrav, ett hem eller en större byggnad används detta system ännu i dag. Det kan sägas ha en pseudovetenskaplig karaktär då det inte omfattar en andetro utan bygger på ett komplicerat system av samband mellan tid och rum, årstider och år, djurkategorier, färger och väderstreck. Men det säger sig också självt att vid planeringen och lokaliseringen av en stad så togs hänsyn också till politiska, ekonomiska, klimat- och transportmässiga faktorer. Men när väl tid och plats fastställts skulle staden ori- enteras efter de fyra väderstrecken och axeln skulle utgöras av en huvudväg i nordsydlig riktning, längs vilken processioner skulle färdas och efter vars sidor byggnaderna skulle vara symmetriskt anlagda. Stads- planen skulle vara kvadratisk (som jorden ansågs vara även om den senare byggdes i rektangulär form) och ha 12 symmetriskt placerade portar, av vilka de vid den nordsydliga huvudvägen skulle vara de största. Den skulle också vara centrerad så att de viktigaste byggnaderna som kejsarpalatset och audienshallen låg i centrum och den skulle vara muromgärdad. Anfädersaltare och altare till Jordens ande var placerade på var sin sida om nordsydvägen från palatset till södra stadsporten medan ett eller ﬂera andra altare placerades i ytterområdet. För den som idag besöker Den förbjudna staden (egentligen Den jordiska purpurfärgade staden) …
item description: ItemDescription
  type: Text i dokument
  desc: ﬂoden svänger norrut, tillbaka mot sitt källﬂöde i Himalaya. Den östra stranden är nästan helt obebyggd och anses vara en olycksbringande plats att dö på, i motsats till den västra. Att Ganges här ﬂyter norrut, från dödens riktning i söder mot den goda återfödelsens befrielse i norr anses speciellt lyckobringande av de pilgrimer som söker sig till staden för att sluta sina dagar där. Staden är en av de äldsta och heligaste platserna i Indien och är en tirtha, vilket bokstavligen betyder vadställe men också kan stå för heligt vatten. I reli- giös mening är en tirtha ett överfartsställe, en port från vilken det Högsta blir kraftfullare, tydligare och lättare att nå. Ens böner hörs snabbare, önskningar uppfylls bättre och ceremonier ger större välsignelse. Det ﬁnns tusentals tirtha i Indien men enligt många är Varanasi den viktigaste, liksom Ganges är den viktigaste ﬂoden. Om våra kunskaper om Teotihuacan fortfarande är ﬂäckvisa och många frågor kvarstår, kanske för att aldrig kunna besvaras, förhåller det sig annorlunda med Varanasi. Här föreligger en rik dokumentation (både inhemsk och internationell) och staden utgör en av de viktigaste vallfartsorterna inom ett levande trossystem. Ur detta omfattande material kan vi här enbart ﬁnna plats för att ta upp några av de aspekter som knyter an till den övergripande problematiken — speglingen av kosmos. Varanasi, som är stadens ofﬁciella namn, har sitt ur- sprung i Anandavana, Den välsignelsebringande sko- gen, en helig lund där gudomliga väsen som repre- senterade ett slags livskraft dyrkades, möjligen så 5 tidigt som tusen år före vår tideräkning. När Vishnu och Shiva växte fram som hinduismens stora gudom- ligheter införlivades dessa väsen i hindugudarnas följe. Området drog tidigt till sig religiösa sökare, asketer och yogi och blev en plats där nya ﬁlosoﬁska och andliga tankar grodde och Varanasi blev känt som ett lärdomscentrum. Här verkade bland andra jainisternas Mahavira för omkring 2.500 år sedan och här, i Sarna…
item description: ItemDescription
  type: Text i dokument
  desc: hon, rörande den antika världen i Mellanöstern och Medelhavsområdet, skriver: ”Vid denna tid sågs varje stad som en helig plats, vilket ter sig främmande för moderna västerlänningar som ofta upplever staden som ett gudsförgätet område där religionen spelar en allt mer underordnad roll.” 1 Förutom de områden som Armstrong tar upp, visar en jämförelse av tidig urbanism på andra håll i världen likartade företeelser i de fall städerna är knutna till det vi vanligtvis förstår med historiska högkulturer och ett högproducerande jordbruk. Däremot är bilden en annan i de områden där urbanismen är av ett senare datum, vilket står klart när man tar in de tidigaste svenska städerna i diskussionen, vilket vi gör i slutet av detta kapitel. Men kopplingen till det religiösa tankesystemet och det religionshistoriker kallar den sakrala geograﬁn kan hjälpa oss att få en bredare förståelse av staden som ett sociokulturellt fenomen. 2 och speciﬁka platser i naturen. När det gäller platser, oberoende av var och när denna sakrala geograﬁ träder fram, är den ofta kopplad till speciﬁka natur- formationer som berg och klippor, som skogsdungar eller som vattendrag och källor. Men en sådan plats är inte sakral i sig, det fordras en uppenbarelse eller vision som uppenbarar att platsen har en annan karaktär än den materiella värld som utgör männi- skans vardagstillvaro. Naturgivna platsers helighet är således inte svåra att förstå för den som delar den ”svenska” synen på naturen, men den sakrala geograﬁn har också gällt (och gäller) tempelkomplex och städer trots att dessa till sin fysiska natur är mänskliga skapelser. Eftersom fokus här gäller staden och staden som en spegling av det himmelska och det kosmiska kan det vara klargörande att ägna en tanke åt varför städer och större byggnadskomplex en gång uppstod. Det står då klart att ﬂera faktorer måste vara för handen: det måste ﬁnnas en god ekonomisk (ekologisk) bas samt god tillgång på vatten; teknologin måste vara välutvecklad (i förhållan…
item description: ItemDescription
  type: Text i dokument
  desc: centrum är Dalem Prabasuyasa, vilket kan översättas med Huset med ett evigt ljussken eller Det strålande ljusets hus. I Prabasuyasa förvaras de nio kungliga regalierna samt ärvda föremål som spjut och dolkar, vilka betraktas som kraftladdade och heliga. Här står också en praktbädd helgad åt risgudinnan Sri. Religionshistorikern Timothy Behrend anser att om denna byggnad representerar världsberget Meru som ligger i världsalltets centrum, så representerar den omgivande gården Pelataran det hav som i hinduisk kosmologi omger Meru. Gårdarna på ömse sidor om Pelataran, symmetriskt anlagda i nord och syd liksom portar och byggnader, kratons yttermur och vallgrav representerar i sin tur de kontinenter och hav, som i koncentriska cirklar omger Meru och bortom vilka den ändlösa kosmiska oceanen breder ut sig.4 Dessa exempel: Teotihuacan, Varanasi, Peking och Yogyakarta skulle kunna ﬂerfaldigas men frånsett en viss skillnad i vad vi kan kalla den kulturella dräkten ger de alla uttryck för samma grunduppfattning; människan som del av kosmos, där himlakropparna inkarneras i gudomligheter, där astrologin styr livet och där stadens centrum är en spegling av den kos- miska modellen, antingen dess centrala grund eller dess härskare är den axis mundi som allt rör sig runt. Jerusalem Städer kan vara heliga utan att därför i sin planlös- ning uppvisa mönster som är en reﬂektion av det gudomliga och/eller kosmiska. Jerusalem är här ett gott exempel på hur tankar och föreställningar om det gudomliga kommit att knytas till platser och byggnader som är bemängda med associationer kring händelser och personer som är av fundamental betydelse för tre religioner: Judendomen, Kristendo- men och Islam. Företrädare för dessa tre trossystem ställer alla krav på ’äganderätten’ till samma heliga stad utifrån sina religiösa och historiska traditioner. Inom murarna för Jerusalems Gamla stad återﬁnner vi Klagomuren, Kristi Begravningskyrka och Klippdo- men som centrala uttryck för respektive tros helig…
item name: ItemName
  type: Typ av dokument
  name: - arkivdokument -
item number: ItemNumber
  type: Arkivdokument
  number: 00022
context: Context
  context label: Tillverkad
  context type: produce
  context super type: create
  from time: 2004
context: Staden - speglingar av kosmos
  type: Context
  context label: Utställd
  context type: display
  context super type: interact
  place name: Etnografiska museet, Stockholm
  from time: 1998-09-10
image: Image
  media type: image/jpeg
  byline: Etnografiska museet
  copyright: Statens museer för världskultur
  media license: by-nc-nd
  media license url: http://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/2.5/se/
  highres source: https://collections.smvk.se/carlotta-em/web/image/blob/2780140/Staden_Wagners+text.pdf
media: Media
  media type: application/pdf
  copyright: Statens museer för världskultur
  media license: by-nc-nd
  media license url: http://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/2.5/se/
  link: https://collections.smvk.se/carlotta-em/web/image/blob/2780140/Staden_Wagners+text.pdf
item license: cc0
item license url: http://creativecommons.org/publicdomain/zero/1.0/
presentation: 1.3.0 2026-02-19 - arkivdokument - Rådata 1485165 arkiv Statens museer för världskultur - Etnografiska museet SMVK-EM Dokument http://kulturarvsdata.se/SMVK-EM/arkiv/1485165 00022 Pdf-dokument, "Staden - speglingar av kosmos", Ulla Wagner 2004, 10 sidor. Staden - speglingar av kosmos, data har vi däremot från de mycket goda arkeologiska undersökningarna av Birka och Sigtuna som utförts under de senaste åren. Genom att sätta dessa i en ekonomisk kontext kan vi få en bättre förståelse av vilka möjligheter och begräns- ningar det fanns för framväxten av städer i Mälar- dalsområdet under 800- och 900-talen. Samtidigt bör det poängteras att det fortfarande återstår mycket forskning innan vi kan få en fullödig bild av den tidiga urbaniseringen i Mellansverige. Men några tentativa slutsatser kan ändå dras. Inledningsvis påpekade vi att städer och stadsstater är beroende av ett jordbruk som ger ett lagringsbart överskott, som i sin tur direkt relaterar till befolk- ningsstorlek, samhällskomplexitet och maktstruktur. Trots att Sverige har haft jordbruk i omkring 5000 år har klimatets begränsningar lett till att endast en skörd per år kunnat tas ut. Detta betydde inte att människor led nöd: självförsörjningsjordbruk i kom-bination med goda betesmarker, jakt och ﬁske kan ge ett nog så gott liv. Men det leder inte till ett 10 större ekonomiskt överskott och det är först under vikingatiden (800–1050) som vi börjar se en mer markant tillväxt av det ekonomiska underlaget. Den mer utvecklade handel och hantverk som är avhäng- igt av en god ekonomisk bas illustreras därför väl av vår första stad, Birka. Staden var i hög grad bero- ende av sitt omland och närheten till det mineralrika Bergslagen men tjänade också dessa som ett slag ’servicecentrum’, samtidigt som Birka var central för såväl inrikeshandeln som östersjöhandeln med dess förgreningar ut i Europa. Staden hade således ett differentierat ekonomiskt liv, en relativt stor befolk- ning (uppemot 1000 invånare på 900-talet) och …