Bärbar laptop-dator, med originalkartong, laddare och bruksanvisning. Datorn har ingen hårddisk eller CD-läsare. Lagringsminnet är 1024 MB flashminne men extra minne eller diskar kan anslutas via USB. Den har inbyggd webbkamera och mikrofon. Man kan använda den hopvikt som e-bok, med kontroller för att bläddra vid skärmen. Gränssnittet är anpassat för barn och lämnar den traditionella skrivbords-symboliken med mappstruktur. Man skiljer inte mellan program och dokument, allt kallas för aktiviteter. Tangentbordet levereras med internationella tecken eller med thailändska, arabiska, spanska, portugisiska, västafrikanska, mongoliska, kyrilliska tecken samt tecken för urdu, ett språk i Pakistan eller amharic, ett semitiskt språk i norra Etiopien. Datorn kan ansluta till Internet via en trådlös uppkoppling. Om barnens skola har en trådlös anslutningspunkt till Internet kan alla som är tillräckligt nära koppla upp sig via den. Datorerna upprättar sedan automatiskt ett nätverk mellan varandra och genom att "hoppa" mellan datorerna när signalen längre. Datorn är tänkt att drivas av ett fjäderverk, dessutom finns både solcellsladdare och trampdriven generator.
idOwner=S-TEK&idIdentifier=TEKS0047975 http://kulturarvsdata.se/S-TEK/object/TEKS0047975 Rådata Object TEKS0047975 Dator Bärbar laptop-dator, med originalkartong, laddare och bruksanvisning. Datorn har ingen hårddisk eller CD-läsare. Lagringsminnet är 1024 MB flashminne men extra minne eller diskar kan anslutas via USB. Den har inbyggd webbkamera och mikrofon. Man kan använda den hopvikt som e-bok, med kontroller för att bläddra vid skärmen. Gränssnittet är anpassat för barn och lämnar den traditionella skrivbords-symboliken med mappstruktur. Man skiljer inte mellan program och dokument, allt kallas för aktiviteter. Tangentbordet levereras med internationella tecken eller med thailändska, arabiska, spanska, portugisiska, västafrikanska, mongoliska, kyrilliska tecken samt tecken för urdu, ett språk i Pakistan eller amharic, ett semitiskt språk i norra Etiopien. Datorn kan ansluta till Internet via en trådlös uppkoppling. Om barnens skola har en trådlös anslutningspunkt till Internet kan alla som är tillräckligt nära koppla upp sig via den. Datorerna upprättar sedan automatiskt ett nätverk mellan varandra och genom att "hoppa" mellan datorerna när signalen längre. Datorn är tänkt att drivas av ett fjäderverk, dessutom finns både solcellsladdare och trampdriven generator. Produktion 2005 - 2007 Konstruktör: Negroponte, Nicholas https://ems.dimu.org/image/022wZWNc22V1?dimension=145x105 https://ems.dimu.org/image/022wZWNc22V1?dimension=600x600 https://ems.dimu.org/image/022wZWNc22V1?dimension=1200x1200 http://kulturarvsdata.se/resurser/License#by http://creativecommons.org/licenses/by/3.0/ Häll, Peter http://kulturarvsdata.se/S-TEK/object/xml/TEKS0047975 http://kulturarvsdata.se/S-TEK/object/html/TEKS0047975 http://kulturarvsdata.se/S-TEK/object/rdf/TEKS0047975 Tekniska museet S-TEK object 1.1 2026-08-10
Vid världsekonomimötet i Davos januari 2005 presenterades en visionär idé. Den handlade om att ge de fattigaste barnen i världen tillgång till en billig dator med internetuppkoppling och programvara. Stiftelsen One laptop per child foundation grundades av Nicholas Negroponte år 2005. Han var då en av grundarna av och professor i mediatekonlogi vid MIT Media Laboratory. Som visionär har han en lång historia. År 1982 var Negroponte med i ett projekt sponsrat av Franska staten som delade ut Apple II-datorer i en förort till Dakar i Senegal. År 1995 tecknade han en bild av framtiden för person-datorn i "Being Digital". År 2002 fick ett 20-tal barn i en avlägsen by i Kambodja uppkopplade datorer, både barnen och familjerna upptäckte en fjärran värld. Det första engelska ord de lärde sig var Google. Det är nästan 2 miljarder barn i utvecklings-länderna som inte kan få tillräcklig utbildning. Resultatet blir att barnen döms till ett liv i fattigdom. Men med bättre utbildning kan de istället påverka sin situation. Vart tredje barn i dessa länder går inte längre än fem år i skola. Många utvecklingsländer kämpar med snabbt växande slumstäder och saknar verktyg för att bekämpa fattigdomen. I en del länder läggs mindre än 150 kr om året per elev på utbildning. Det är en bråkdel av de 75 000 kr som en grundskoleelev i Sverige kostar. Det var svårt för projektet att nå idealpriset på högst 100 USD, 2008 låg det på närmare det dubbla. Som ett led i introduktionen gavs en möjlighet för intresserade att ge en dator till ett barn i ett utvecklingsland och i gengäld få en, priset för båda var då 399 USD.