person
fil. lic.
amanuens [1919-1923]
vapenhistoriker
Torsten Rikhard
Lenk
Lenk, Torsten, 1890-1957
1.3.0 2026-08-10 Lenk, Torsten, 1890-1957 Rådata 161086 name Göteborgs stadsmuseum GSM Namn http://kulturarvsdata.se/GSM/name/161086 Torsten Lenk, vapenhistoriker, museiman, fil. dr., svensk museichef Studentexamen i Karlstad våren 1909. Studeradevid Uppsala Universitet fr o m hösten 1909, Fil. kand 29 maj 1915, Fil mag 29 maj 1918, Fil Lic 1934 och Fil Doktor 1939 Stockholms universitet. Arbetade för Nordiska Museet sept 1918, Under åren 1919-1923 arbete med Jubileumsutställningen i Göteborg. Amanuens vid Livrustkammaren 5 dec 1923 - 1944. därefter som förståndare för Livrustkammaren till 1957. Lenk författade Vapen och dräkter på svenska gravstenar från äldre Vasatiden (1926), Flintlåset, dess uppkomst och utveckling (1939), en vägledning för besök i Livrustkammaren samt ett 50-tal artiklar i vapenhistoriska, konst- och kulturhistoriska ämnen i facktidskrifter. , Föreståndare för den Historiska hantverksavdelningen vid Jubileumsutställningen i GBG under 1919-23, även för Allmogeavd. 1920-23., 1890-08-29 [Varnums församling, Värmlands län], 1957-12-13 [Oscars församling, Stockholms ], Torsten Rickard Lenk, född 1890, död 1957, vapenhistoriker, museiman, fil.dr. 1939. Under de första åren efter magisterexamen 1918 ägnade sig Torsten L åt studier i nordisk etnologi o deltog i de undersökningar som Sigurd Erixon ledde vid Nordiska museet. Därefter medverkade han i förberedelserna till den stora gbgsutställningen 1923 o kom att leda insamlingen av föremål till dess hantverksavdelning. Denna första insats på museibanan ledde till en amanuenstjänst vid Livrustkammaren 1924, där han verkade till sin pensionering 1957, alltsedan 1944 som institutionens chef. Som museiman upprätthöll L sin företrädare Rudolf Cederströms stränga krav på dokumentation o källkritik, o för föremålens del på klara proveniensuppgifter o äkthet. Samtidigt som han 1929 utgav den första i egentlig mening populära vägledningen över institutionen, inledde han sina forskningar om eldhandvapen. Under andra världskriget deltog han i olika samarbetsorgan museerna emellan för skydd o evakuering av samlingarna. Efter krigsslutet ledde han nyuppställningen av samlingarna. Som museiman var han också intresserad av konserveringsproblem, särskilt ifråga om textilier. Som vapenhistoriker är L känd genom sitt stora verk om flintlåset (doktorsavhandling) 1939. Redan innan det blev översatt, till engelska 1967 o till tyska 1975, vann det internationellt erkännande o placerade honom bland vapenforskningens elit. L:s metodik var att låta dokumenten tala. På grundval av uppgifter i räkenskaper o inventarieförteckningar samt förlageteckningar ordnades det bevarade föremålsmaterialet, de gamla rustkamrarnas bössor o pistoler, till kronologiskt o typologiskt fast avgränsade grupper. Mästarnamn o verkstadstraditioner växte fram, när signaturer o datering konfronterades med arkivens uppgifter. Med L:s intresse för det typografiska o för reproduktionstekniken blev också verkets yttre form imponerande. Han publicerade också flera värdefulla undersökningar på heraldikens o textilkonstens områden. Som chef för en institution av gammalt historiskt ursprung kunde L lätt förledas till vissa retoriska överslag både i skrift o personlig framtoning, men hans betydelse för Livrustkammarens status o utveckling är odiskutabel. Han var i Egypten 1924. image/jpeg https://samlingar.goteborgsstadsmuseum.se/carlotta/web/image/tn/441451/GhmE_5281.jpg https://samlingar.goteborgsstadsmuseum.se/carlotta/web/image/zoom/441450/GhmE_5281.jpg http://kulturarvsdata.se/resurser/license#by-nc-nd Uppgift om fotograf saknas Göteborgs stadsmuseum http://kulturarvsdata.se/GSM/objekt/4009088 http://kulturarvsdata.se/GSM/objekt/385466 http://kulturarvsdata.se/GSM/objekt/4009042 http://kulturarvsdata.se/GSM/objekt/4009061 https://kulturnav.org/9aa9d226-7aee-4f55-b25e-a8d47e697da2 https://kulturnav.org/1daabf97-94c9-4546-bdfe-61bc75aa1f70 http://viaf.org/viaf/20350495 http://kulturarvsdata.se/SMVK-EM/name/1021583 https://digitaltmuseum.org/9aa9d226-7aee-4f55-b25e-a8d47e697da2 https://digitaltmuseum.org/1daabf97-94c9-4546-bdfe-61bc75aa1f70 http://collections.smvk.se/carlotta-em/web/object/1021583 http://kulturarvsdata.se/GSM/name/html/161086 http://kulturarvsdata.se/GSM/name/xml/161086 http://kulturarvsdata.se/GSM/name/rdf/161086
Beskrivning
Torsten Lenk, vapenhistoriker, museiman, fil. dr., svensk museichef
Studentexamen i Karlstad våren 1909. Studeradevid Uppsala Universitet fr o m hösten 1909, Fil. kand 29 maj 1915, Fil mag 29 maj 1918, Fil Lic 1934 och Fil Doktor 1939 Stockholms universitet. Arbetade för Nordiska Museet sept 1918, Under åren 1919-1923 arbete med Jubileumsutställningen i Göteborg. Amanuens vid Livrustkammaren 5 dec 1923 - 1944. därefter som förståndare för Livrustkammaren till 1957. Lenk författade Vapen och dräkter på svenska gravstenar från äldre Vasatiden (1926), Flintlåset, dess uppkomst och utveckling (1939), en vägledning för besök i Livrustkammaren samt ett 50-tal artiklar i vapenhistoriska, konst- och kulturhistoriska ämnen i facktidskrifter.
Föreståndare för den Historiska hantverksavdelningen vid Jubileumsutställningen i GBG under 1919-23, även för Allmogeavd. 1920-23.
Tidpunkt / födelse
1890-08-29 [Varnums församling, Värmlands län]
Tidpunkt / död
1957-12-13 [Oscars församling, Stockholms ]
Historik
Torsten Rickard Lenk, född 1890, död 1957, vapenhistoriker, museiman, fil.dr. 1939. Under de första åren efter magisterexamen 1918 ägnade sig Torsten L åt studier i nordisk etnologi o deltog i de undersökningar som Sigurd Erixon ledde vid Nordiska museet. Därefter medverkade han i förberedelserna till den stora gbgsutställningen 1923 o kom att leda insamlingen av föremål till dess hantverksavdelning. Denna första insats på museibanan ledde till en amanuenstjänst vid Livrustkammaren 1924, där han verkade till sin pensionering 1957, alltsedan 1944 som institutionens chef. Som museiman upprätthöll L sin företrädare Rudolf Cederströms stränga krav på dokumentation o källkritik, o för föremålens del på klara proveniensuppgifter o äkthet. Samtidigt som han 1929 utgav den första i egentlig mening populära vägledningen över institutionen, inledde han sina forskningar om eldhandvapen. Under andra världskriget deltog han i olika samarbetsorgan museerna emellan för skydd o evakuering av samlingarna. Efter krigsslutet ledde han nyuppställningen av samlingarna. Som museiman var han också intresserad av konserveringsproblem, särskilt ifråga om textilier. Som vapenhistoriker är L känd genom sitt stora verk om flintlåset (doktorsavhandling) 1939. Redan innan det blev översatt, till engelska 1967 o till tyska 1975, vann det internationellt erkännande o placerade honom bland vapenforskningens elit. L:s metodik var att låta dokumenten tala. På grundval av uppgifter i räkenskaper o inventarieförteckningar samt förlageteckningar ordnades det bevarade föremålsmaterialet, de gamla rustkamrarnas bössor o pistoler, till kronologiskt o typologiskt fast avgränsade grupper. Mästarnamn o verkstadstraditioner växte fram, när signaturer o datering konfronterades med arkivens uppgifter. Med L:s intresse för det typografiska o för reproduktionstekniken blev också verkets yttre form imponerande. Han publicerade också flera värdefulla undersökningar på heraldikens o textilkonstens områden. Som chef för en institution av gammalt historiskt ursprung kunde L lätt förledas till vissa retoriska överslag både i skrift o personlig framtoning, men hans betydelse för Livrustkammarens status o utveckling är odiskutabel. Han var i Egypten 1924.
Visat namn
Uppgift om fotograf saknas
Göteborgs stadsmuseum